OBH 1356/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kiss László                                                                                                    

Az eljárás megindítása:
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert tiltott helyen várakozó gépkocsiját a közlekedési hatóság - véleménye szerint indokolatlanul - elszállíttatta. Sérelmezte a gépkocsi visszaadásának módját is. A panasz alapján  az 1993. évi LIX. tv. 17. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el.
 
Érintett alkotmányos jogok:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. )
Tulajdonhoz való jog (Alk. 13. § (1)bek.)
Személyes adatok védelméhez való jog (Alk. 59. § (1)bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről
45. § (1) A Rendőrség, illetőleg a rendőr a feladata ellátása során jogosult - a külön jogszabályban meghatározott módon - a közterületen szabálytalanul elhelyezett járművet elszállíttatni vagy egyéb módon eltávolíttatni, ha az a közúti forgalom biztonságát vagy a közbiztonságot veszélyezteti. Ha a tulajdonos (üzemben tartó) nem állapítható meg, vagy a felszólítás ellenére az elszállított, eltávolított járművet nem veszi birtokba, és a tárolás költsége aránytalanul magas, a Rendőrség a járművet értékesítheti, vagy más módon hasznosíthatja. Ha az elszállított, eltávolított jármű ismeretlen tulajdonosa a jármű értékesítése után 60 napon belül jelentkezik, részére az értékesítésből befolyt, a tárolási költséggel csökkentett ellenértéket ki kell fizetni.
(2) Ha a közterületen szabálytalanul elhelyezett jármű baleseti veszélyt nem jelent, illetőleg, ha az a jármű biztonsága vagy bűncselekmény elkövetésének gyanúja miatt szükséges, rögzítésére a jármű elszállításáig vagy további intézkedésig kerékbilincs alkalmazható.
(3) Az elszállítás és a kerékbilincs alkalmazásának költsége a jármű tulajdonosát, vagy az üzemben tartóját, vagy a használóját terheli. A jármű elszállítása vagy a kerékbilincs alkalmazása során a járműhasználat akadályoztatása folytán a keletkezett kárért a Rendőrséget nem terheli kártalanítási kötelezettség.

143/1995. (XI. 30.) Korm. rendelet a kerékbilincs alkalmazásával és a járművek elszállításával kapcsolatos szabályokról
1. § (1) A rendőrség bűnüldözési és közrendvédelmi szervei a közterületen szabálytalanul elhelyezett jármű rögzítésére és a jármű elszállítására irányuló, az Rtv. 45. §-ának (1) és (2) bekezdésében meghatározott intézkedés (a továbbiakban együtt: intézkedés) alkalmazása során az e rendeletben foglaltak szerint jár el.
2. § E rendelet alkalmazásában
c) szabálytalan elhelyezés: a járműnek a közúti közlekedési szabályokat sértő, valamint a közterület rendeltetésével vagy a használatára vonatkozó jogszabályi előírásoktól eltérő elhelyezése, ha az szabálysértést valósít meg;
3. § (1) A rendőr hatósági intézkedésként elrendelheti a kerékbilincs alkalmazását, a jármű elszállíttatását.
(2) A rendőrség a kerékbilincs fel- és leszereléséhez, a jármű elszállításához, továbbá az intézkedéssel érintett jármű tárolására, őrzésére és értékesítésére - szerződés alapján - közreműködőt vehet igénybe.
(3) A közreműködő a kerékbilincs felszerelését, továbbá a jármű elszállítása esetén a szállító járműre történő felrakodást, illetőleg a vontató járműhöz történő rögzítést csak az intézkedő rendőr jelenlétében, a kerékbilincs leszerelését, a tárolóhelyre szállított jármű visszaadását - a rendőrség előzetes intézkedése alapján - rendőr jelenléte nélkül is végezheti.
7. § (1) Az intézkedést azonnal félbe kell szakítani vagy meg kell szüntetni, ha a járműhöz visszaérkező üzemeltető azt kéri és az intézkedés költségét megtéríti, egyben a szabálytalan elhelyezést megszünteti.
8. § (1) Az üzemeltető - az e rendeletben meghatározott kivételekkel - köteles a kerékbilincs alkalmazásával, a jármű elszállításával, tárolásával és őrzésével, valamint a jármű értékesítésével felmerülő költségek térítéseként a mellékletben meghatározott összeget (a továbbiakban együtt: költség) megfizetni. Ha a járművet nem a 11. § szerinti kijelölt tárolóhelyre szállítják, a tárolás és őrzés költségeit nem kell megfizetni.
(2) A 7. § (1) bekezdésében foglalt esetben csak az alkalmazott intézkedés költségének a felét kell megfizetni.
9. § A rendőrség az intézkedés költségeinek megfizetéséről nyugtát és kérésre számlát is kiállít, az üzemeltető a jármű birtokbavételét átvételi elismervényen igazolja.
20. § Az e rendeletben szabályozott intézkedés ellen az Rtv. 92-93. §-a szerinti jogorvoslatnak van helye.
Melléklet 143/1995. (XI. 30.) Korm. rendelethez
A kerékbilincs alkalmazásával és a jármű elszállításával kapcsolatos költségek
1. A jármű elszállításának költsége:
a) személygépkocsi vagy pótkocsija, továbbá motorkerékpár és pótkocsija, segédmotoros kerékpár esetén
 Budapesten	 7000 Ft	
Az a)-b) pontban foglalt költségek az általános forgalmi adót nem tartalmazzák.
 3. A jármű tárolásának és őrzésének költsége naponként:	  
500 Ft	

1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes rendelet a közúti közlekedés szabályairól (KRESZ)
40. § (5) Tilos megállni:
d) útkereszteződésben és az úttestek széleinek metszéspontjától számított öt méter távolságon belül, kivéve, ha közúti jelzésből más következik; ez a tilalom nem vonatkozik az úttorkolattal vagy útelágazással szemben megálló járműre, ha az a többi jármű bekanyarodását nem akadályozza;
   41. § (1) A 40. § rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell a várakozásra is.
59. § (1) A rendőrhatóság - az üzemben tartó értesítése mellett és költségére - elszállítással eltávolíthatja azt a járművet, amely
b) a 37. § (4) bekezdésében, továbbá a 40. § (1)-(3) és (5), valamint a (8) bekezdésének b), illetőleg c) pontjában meghatározott megállási tilalom megszegésével, illetőleg a rendelkezésekben meghatározott megállási feltételek figyelmen kívül hagyásával szabálytalanul várakozik,

1997/107. APEH iránymutatás 
A jármű elszállítás és kerékbilincs alkalmazásának áfa-ja
A rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 100. § (1) bekezdésének felhatalmazása alapján a 143/1995. (XI. 30.) Korm. rendelet szabályozza a kerékbilincs és használatára vonatkozó részletes szabályokat. E rendelet 3. §-a szerint a rendőr hatósági intézkedésként elrendelheti a kerékbilincs alkalmazását, a jármű elszállíttatását, melyhez szerződés alapján közreműködőt is igénybe vehet. Az üzemeltető köteles a kerékbilincs alkalmazásával, a jármű elszállításával, tárolásával és őrzésével kapcsolatos költségeket megtéríteni, mely térítés összegét a rendelet melléklete meghatározza. A rendelet melléklete szerint az ott meghatározott összegek az áfa-t nem tartalmazzák.
A jármű elszállítása SZJ 091260-as szolgáltatáscsoportba sorolható közúti teherszállítás, így azt az 1. számú melléklet 90. pontja szerint 12%-os áfa terheli. A kerékbilincs alkalmazása SZJ 144990 Egyéb gazdasági jellegű szolgáltatás, amely 25%-os adómértékkel adózik.

Megállapított tényállás:
	A panaszos személygépkocsiját 1997. június 16-án a rendőrség elszállíttatta, mert Budapesten, a Hold utca és Alkotmány utca sarkán, tiltott helyen várakozott. 
	A panaszos a gépkocsi elszállításával és visszaadásának körülményeivel kapcsolatban a következőket sérelmezte:
	1. Az intézkedést sérelmesnek tartotta, mert véleménye szerint a rendőrség intézkedése nem állt arányban a cselekmény súlyával, járműve a közúti forgalom biztonságát vagy a közbiztonságot nem veszélyeztette. A panaszát elutasító határozatban, az elszállítás indokával kapcsolatban csak a KRESZ rendelkezéseire hivatkoztak, arról nem kapott tájékoztatást, hogy járműve milyen módon veszélyeztette a forgalom biztonságát. Sérelmezte, hogy az intézkedés nem volt összhangban a rendőrségi törvényben meghatározott arányosság követelményével.
	2. A gépkocsit másnap adták ki a részére, 10 ezer forint megfizetése után. Az összeg a  szállítási és két napi tárolási díjat tartalmazta. A panaszos kifogásolta a kapott számla 25 %-os ÁFA tartalmát, mert az adójogszabályok szerint a szolgáltatások után csak 12 %-os ÁFA számítható fel.
	3. A panaszos nem értett egyet a tárolási idő kiszámításával sem, mivel a közúti közlekedés rendőrhatósági igazgatási feladatainak ellátása során az államigazgatási eljárás szabályait kell alkalmazni. Az Áe. szerint a napokban számított időtartamok számításakor a kezdőnap nem számít.
	4. Aggályosnak tartotta, hogy a gépkocsi kiadását nem a rendőrség végzi. Az elszállítást és tárolást végző Pro Urbe Bt. alkalmazottja betekinthet az elszállításról felvett rendőrségi jegyzőkönyvekbe és ahhoz kiegészítő bejegyzést fűzhet. A panaszos esetében a rendőrségi épület pénztárában dolgozó ügyintéző írta be a jegyzőkönyv aljára a panaszos igazolványának számát és azt a nyilatkozatát, hogy a szabálysértést nem ismeri el.
	5. A gépkocsi kiadásának módjával kapcsolatban a panaszos kifogásolta, hogy először aláíratták vele az elszállításról felvett jegyzőkönyvet, amely tartalmazta azt a megjegyzést is, hogy a gépkocsit üzemképesen átvette és csak ezután tudta a gépkocsit megnézni.
	6. Gépkocsija bal első kerekén olajkiverődést észlelt, ezért visszament a rendőrség épületébe reklamálni. Panasza alapján a gépkocsiról videófelvételt készítettek és kárbejelentési jegyzőkönyvet vettek fel, azonban kérése ellenére a gépkocsi műszaki állapotát nem rögzítették. A jegyzőkönyv kártérítési eljárás megindítására alkalmatlan, nélkülözi a szükséges formai és tartalmi elemeket.
	A panaszos 1997. június 24-én a fentiekben felsorolt sérelmek miatt panasszal fordult a BRFK Közlekedésrendészeti Főosztály vezetőjéhez. Panaszát a hatóság 123-298/1997."RP" sz. határozatával elutasította. A határozat tévesen tartalmazta a panaszos gépkocsijának rendszámát és keltezése is téves volt. A panaszos a BRFK közbiztonsági igazgatójához fellebbezett. A budapesti rendőrfőkapitány 1997. szeptember 27-én kelt határozatával az I. fokú határozatot helyben hagyta, a gépkocsi elszállítását jogszerűnek minősítette. Tájékoztatta a panaszost, hogy a kifogásolt számla módosításához szükséges intézkedéseket megtette és a sérelmezett eljárás vizsgálatát elrendelte. Az I. fokú hatóság a határozatát kijavította. 	
	A BRFK Hivatal vezetője 1997. október 3-án részletes levélben tájékoztatta a panaszost a vizsgálat eredményéről.
A vizsgálat megállapításai:
	1. A panaszos által benyújtott iratok és a BRFK Közlekedésrendészeti Főosztály Közútfelügyeleti Alosztály vezetőjétől kapott tájékoztatás alapján a következőket állapítottam meg:
	A panaszos gépkocsijának elszállítása a hatályos jogszabályok alapján történt. Annak megállapítása, hogy a közterületen szabálytalanul elhelyezett jármű a közúti forgalom biztonságát veszélyezteti, a helyszínen intézkedő rendőr mérlegelési jogkörébe tartozik. A mérlegelési jogkör azt jelenti, hogy az adott kérdésben a jogalkalmazó normatív korlátozás nélkül dönthet. 
	A rendőrségről szóló törvény nem határozza meg, hogy milyen konkrét körülmények esetében állapítható meg a veszélyeztetés. A mások veszélyeztetésének tilalma a közlekedés során általánosan érvényesülő követelmény. Az indokolatlan akadályozás és zavarás általában ugyancsak tiltott. Indokolt lehet akkor, ha a jogszabály kifejezetten megengedi [KRESZ 33. § (1) bekezdés a megfordulás, hátramenet szabályozása] vagy ha baleseti veszélyhelyzet elhárítása érdekében történik. Veszélyeztetés lehet például, ha valaki a közlekedés más résztvevőjét kár, baleset bekövetkezésének, a személy és vagyonbiztonság sérelmének a lehetőségébe sodorja. Zavaró az olyan magatartás, amellyel valaki más közlekedését nehezíti, a közlekedés más résztvevőjét megijeszti, neki kényelmetlenséget vagy kellemetlenséget okoz, magatartásával figyelmét elvonja vagy indokolatlanul leköti.
	A közúti közlekedésről szóló 1988. évi. I. törvény (Kötv.) 5. § (1) bekezdésének a) pontja a közúti közlekedésben való részvétel jogát a közúti forgalomra vonatkozó jogszabályi rendelkezések megtartásához köti. Ilyen, jogszabályi előírásban foglalt feltételnek tekinthető a várakozási szabályok betartásának kötelezettsége is, amelyet a Kötv. felhatalmazása alapján a KRESZ tartalmaz. A sérelmezett intézkedés a tulajdonhoz való alapjogot az elkerülhetetlen és arányos mértéken túl nem korlátozta.
	Mindezek alapján megállapítottam, hogy nem volt jogszabálysértő a panaszos tiltott helyen várakozó járművének elszállítása. 
	2. A BRFK Hivatalának vezetője - a panaszos beadványa alapján - elismerte, hogy valóban tévesen állapították meg az elszállítással kapcsolatos forgalmi adó mértékét. A forgalmi adó megállapítására a Központi Statisztikai Hivatal 335-2473/1/1996. sz. besorolása alapján került sor. A 12 %-os adókulcs alkalmazását előíró APEH állásfoglalás 1997. május 21-én jelent meg, a számla kiállításakor a számlázó programot még nem módosították. A főkapitány intézkedését követően a BRFK Közgazdasági Osztálya új számlát készített, amelyben a 25 %-os és 12 %-os ÁFA közötti különbözetet - 1040 forintot - jóváírtak a panaszosnak. Megállapítottam, hogy a főkapitány intézkedése a panaszos sérelmét a hozzám intézett beadvány keletkezése előtt orvosolta.
	3. A tárolási idő számításával kapcsolatban a panaszos tévesen hivatkozott az Áe. 39. § (1) bekezdésére. Az Áe. idézett rendelkezése szerint a napokban megállapított határidőbe a közlés, a kézbesítés, a hirdetmény kifüggesztésének és levételének napja, valamint a szakhatóság eljárásának időtartama nem számít be. Ez a szabály a 143/1995. (XI. 30.) Korm. rendelet alapján elszállított járművek - megkezdett naponként számított - tárolási díjára nem vonatkozik. 
	Hasonló díjszámítási rendet több más jogszabály is tartalmaz. Megkezdett naponként számítják például a vámraktárban raktározott vámárú után keletkezett raktárdíjat, a vámszemle díját (1995 : C. tv.), a lőfegyverek hatósági tárolásának díját (14/1991. (X.31.) BM rend.), a büntetőeljárás során lefoglalt dolgok tárolási díját, ha a tárolást gazdálkodó szervezetnél vagy vállalkozónál lehet megoldani. Megkezdett naponkénti számítási módot alkalmaznak a vasúti és közúti árufuvarozási, raktározási szerződésekben is. 
	A tárolási díjjal az ügyfél egy szolgáltatás ellenértékét fizeti meg, függetlenül attól, hogy a szolgáltatásra nem a jármű tulajdonosa adott megbízást, hanem arra hatósági intézkedés következményeként került sor. Mindezek alapján a díjfizetéssel összefüggésben alkotmányos joggal összefüggő sérelem nem állapítható meg. 
	4. A gépkocsi kiadását a 143/1995. (XI. 30.) Korm. rendelet alapján a tárolást végző gazdálkodó szervezet végzi. A rendelet 3. § (3) bekezdése szerint a jármű kiadásához a rendőri jelenlét nem szükséges. A BRFK Hivatalának tájékoztatása szerint a panaszos szükségtelenül nyilatkozott a rendőrségi épület pénztárában dolgozó ügyintézőnek - aki a rendőrség alkalmazottja volt - arról, hogy a szabálysértési felelősségét nem ismeri el, mivel a gépkocsit nem ő használta. A gépkocsi kiadása a szállítási és tárolási díj megfizetése után egyéb feltételhez nincs kötve. 
	A jogosultság megállapításához, a gépkocsi kiadása előtt - a tulajdonos vagy üzemeltető érdekében - szükség van az átvevő személyi adatainak megállapítására a forgalmi engedély és a személyi igazolvány alapján. Ez nem ellentétes az Alkotmány 59. § (1) bekezdésében biztosított személyes adatok védelméhez való alapjoggal sem. Ugyanakkor hibás az a gyakorlat, hogy a szállításról felvett jegyzőkönyvet utólag kiegészítették az üzemeltető adataival. A formanyomtatvány 8. pontja az elszállítás elrendelését követően, de még annak tényleges megkezdése előtt a helyszínen megjelenő üzemeltető adatainak az intézkedő rendőr által történő rögzítésére szolgált. Az ugyancsak a 8. pontban szereplő nyilatkozat a személyes felelősség kérdéséről, azt a célt szolgálta, hogy ha a szabálytalan elhelyezéssel összefüggő eljárásban az üzemeltető felelősségének hiányát állapították meg, részére a már megfizetett költséget vissza kellett téríteni. A felelősség elbírálása - a helyszíni elismerés hiányában - a szabálysértési eljárás során történhet meg. 
	A BRFK Hivatalának vizsgálatát követően a formanyomtatványt módosították és a rendszeresített, jelenleg is használt nyomtatványon a 8. pont már nem szerepel. 
	5. A 143/1995. (XI. 30.) Korm. rendelet 9. § szerint az üzemeltető a jármű birtokbavételét átvételi elismervényen igazolja. A telephelyen az átvételi elismervény kiállítására csak a jármű tényleges megtekintése és az esetleges sérülések jegyzőkönyvezése után kerül sor. A gépkocsi átvételére jelentkező tulajdonos belépőkártyát kap, amellyel beléphet a telephelyre és megtekintheti a gépkocsiját. A jelenlegi gyakorlat a jogszabályokkal összhangban van.
	6. A fentiek alapján a jármű elszállításának jegyzőkönyvezésére szolgáló nyomtatványt már nem alkalmazzák a telephelyen történő átvétel igazolására. A jegyzőkönyv nem is kerül a szállító vállalat dolgozóihoz. A jármű épségéről a tulajdonos az átvételt megelőzően meggyőződhet. Az elszállítás helyén készült videofelvétel alapján tisztázható, hogy az esetleges sérülés korábbi eredetű vagy a szállítás során keletkezett. Az ügyfél által észrevételezett sérülésekről - a hiteles bizonyítás érdekében - újabb videofelvétel és jegyzőkönyv készül. A szállítást és tárolást végző cég a bizonyíthatóan általa okozott károkért felelősséggel tartozik. Vitatott esetben az ügyfél kárigényét polgári perben érvényesítheti. A cég és az ügyfelek közötti jogviták intézése nem hozható összefüggésbe alkotmányos jogokkal.
	A fentiek alapján a panaszos sérelmeit a Budapesti Rendőrfőkapitányság Hivatala orvosolta, a hasonló sérelmek elkerüléséhez szükséges intézkedéseket megtette, az ügyben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság nem állapítható meg, ezért a további vizsgálatot lezárom.

Budapest, 2000. május 27.

Gönczöl Katalin