OBH 1351/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása

Hadirokkant panaszos kifogásolja, hogy a hadigondozásról szóló 1994. évi XLV. törvény értelmében a hadigondozott családtag - a törvényben meghatározott feltételek esetén - míg a hadirokkant életében jogosult hadigondozotti ellátásra, addig a feleség csak a hadirokkant férje halála után lesz jogosult az ellátásra. Panaszos szerint ez indokolatlan diszkrimináció, mivel a feleség az, aki a hadirokkanttal élt, szemben a nagyszülővel és testvérrel, akik esetében kevéssé életszerű, hogy osztoztak a hadirokkant mindennapjaiban, sorsában.

Érintett alkotmányos jogok:

Szociális biztonsághoz való jog [Alkotmány 70/E. § (1)-(2) bekezdés]

Alkalmazott jogszabályok:

A hadigondozásról szóló 1994. évi XLV. törvény, valamint a végrehajtására kiadott 113/1994. (VIII.31.) Korm. rendelet.

Megállapított tényállás:

Az 1994. évi XLV. törvény (a továbbiakban: Hdt.) hadigondozottnak tekinti a hadirokkantat, a hadigyámoltat, a hadiözvegyet, a hadiárvát, illetőleg a hadigondozott családtagot.
A Hdt-ben meghatározott egyéb feltételek megléte esetén hadigyámoltnak tekinti a hadirokkant gyermekét, hadiárvának pedig a meghalt hadirokkant gyermekét.

"Hdt. 5. § (1) Hadiözvegy a szolgálat következtében meghalt személy özvegye. Hadiözvegy továbbá a hadirokkantként hadigondozásba vett személy özvegye is, ha a házasságot a hadi eredetű sérülés bekövetkezte előtt kötötték, vagy a házastárs halálakor már legalább 5 éve együtt éltek, vagy házasságukból gyermek született.

(2) A külön élő, illetőleg az elvált házastárs hadiözvegy, amennyiben a bíróság a házastársát tartásdíj fizetésére kötelezte."

"Hdt. 7. § Hadigondozott családtag a szolgálat következtében meghalt személynek, illetőleg a hadirokkantnak az általa életében ténylegesen eltartott, 60. évét betöltött, vagy legalább 67 %-ban csökkent munkaképességű szülője, testvére és féltestvére" (Megjegyzés: hadigondozotti családtagi járadékot testvér, féltestvér részére csak a hadigyámoltra vonatkozó, meghatározott feltételek fennállása esetén lehet megállapítani [Hdt. 15. § (3) bekezdés].

A hivatkozott jogszabályi rendelkezésekből egyértelműen megállapítható, hogy a hadigondozott családtag a hadirokkant halála után csak akkor kap ellátást, ha őket az elhalálozott személy ténylegesen eltartotta.

Ez a szabályozás azonban nem új keletű. A feleségek esetében is, de a hadigondozott családtag esetében is, az ellátás legmeghatározóbb feltétele a hadirokkant halála az egészségügyi miniszter 21/1967. (Eü.K. au. rk.) EüM számú utasítása, a szociális gondoskodás egyes kérdéseinek szabályozásáról szóló jogszabály mellékletét képező szabályzat szerint is.
Úgyszintén hasonlóan szabályozta e két kérdéskört a hadirokkantak és más hadigondozottak ellátásáról szóló 1933:VII. törvénycikk és a végrehajtására vonatkozó utasítás is.

A jogalkotó tisztelettel emlékezik meg a hadi események során tanúsított példás helytállás következtében hősi halált halt, vagy megrokkant katonákról, polgári lakosokról és ezek hozzátartozóiról, elismerve, hogy hadi eredetű veszteségek a jelenben és a jövőben is bekövetkezhetnek - figyelemmel a nemzetgazdaság korlátozott teherbíró képességére is - gondoskodása jeléül alkotta meg a Hdt-t.

A hadirokkant, éppen állapotára tekintettel, járadékosztályba besorolásától függő összegű havi rendszeres járadékot kap. Ha a hadigondozotti pénzellátáson kívül nincs egyéb jövedelme, akkor a járadékát az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegével növelik meg. Ha rászorul, akkor a járadékon belül havonta ápolási pótlék is megilleti. Ha a jogszabályi feltételeknek megfelel, akkor a hozzátartozója - őrá tekintettel - ápolási díjban részesülhet a szociális törvény alapján.

A hadirokkantat bármely betegségével kapcsolatban térítésmentesen illeti meg az orvosi alapellátás, az állami önkormányzati intézeti ellátás, fogászati ellátás stb. Térítésmentesen jogosult a hadi eredetű fogyatkozása folytán a gyógyászati segédeszköz ellátásra.

A szociális törvény értelmében a pénzellátásban részesülő hadigondozott alanyi jogon jogosult közgyógyellátásra. Ha a hadirokkantnak gyermeke van, akkor őrá tekintettel nevelési pótlék is megilleti. Ezenkívül a hadirokkantat bizonyos közlekedési kedvezmények, televízió előfizetési díjkedvezmény is megilleti, sőt a mozgáskorlátozott személyeket megillető támogatások megállapítása során - azonos feltételek fennállása esetén - a hadirokkantat előnyben kell részesíteni.

Ezek a kedvezmények akár soknak is tűnhetnek, de a jogalkotó ezekkel az ellátásokkal a hadirokkant és ezáltal közvetve a családtagok életét kívánta könnyíteni. Az kétségtelen, hogy adott esetben súlyos bajokkal küszködő hadirokkantnál a családtagokra és elsősorban a feleségre nagy teher hárul, embert próbáló erőfeszítést, sok-sok szeretetet és türelmet igényelve.

A hadirokkant személy halálával bekövetkező csapást és a jelentkező anyagi gondokat enyhíti a törvényalkotó azzal, hogy az ő általa eltartott személyekről gondoskodik. Így kap szélesebb körű ellátást a hadiözvegy (hadiözvegyi járadék, ha nincs más ellátása, akkor ő is megkapja az öregségi nyugdíj-minimumot is, megilletik a közlekedési kedvezmények, a televízió előfizetési díjkedvezmény és az alanyi jogú közgyógyellátás). Szociális biztonsága nem kerül veszélybe, a megszokott ellátások zömét már saját magára kapja meg.

A hadigondozott családtagot havi rendszeres járadék illeti meg, az alacsonyabb, mint az özvegyi ellátás. A testvér, féltestvér esetében pedig elég szigorú szabályok mellett lehet csak megállapítani: 16. életév betöltéséig, vagy ha tanul, maximum a 25. életév betöltéséig, megrokkanáskor, illetőleg életkorra tekintet nélkül, feltéve, hogy a munkaképesség csökkenésének mértéke a 67 %-ot elérte. Jár még a közgyógyellátás a részükre.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettese a fenti tényállás alapján alkotmányos visszásságot nem állapított meg, a vizsgálatot lezártnak tekinti.

Budapest, 1998. augusztus 24.

Dr. Polt Péter