OBH 1276/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Németh Andrea

Az eljárás megindulása

A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordult, sérelmezve a Veszprém Megyei Rendőrfőkapitányság és a Veszprémi Rendőrkapitányság eljárását.

A vizsgálat a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsághoz való jog sérelmének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás

A panaszos az országgyűlési biztoshoz benyújtott beadványában kifogásolta, hogy az elmúlt években többször tett feljelentést a szomszédja ellen a nyomozóhatóságoknál, de ügyében érdemi intézkedés - egy feljelentés kivételével - nem történt. Állítása szerint a feljelentésekkel  kapcsolatos iratai a rendőrségen eltűntek.

1997. május 3-án feljelentést tett a szomszédja ellen, a helyszínelésről készült jegyzőkönyvet (véleménye szerint jegyzőkönyv nem készült), szakvéleményt nem látta. Az ügyet a rendőrség áttette a Polgármesteri Hivatalhoz, melyről a panaszost nem értesítették.

Megkeresésemre a Veszprém Megyei Rendőrkapitányság azt a felvilágosítást adta, hogy  a panaszos 1997. május 3-i feljelentésén kívül sem a megyei, sem a  városi kapitányságon más anyag nem található.

A rendelkezésemre álló iratokból a következők állapíthatóak meg:

A panaszos 1997. május 3-án feljelentést tett, mely alapján eljárás indult. A május 3-i helyszínelésről jelentés készült. 

A panaszos május 6-án levélben fordult a Megyei Rendőr-főkapitánysághoz, kifogásolva a korábbi feljelentéseivel kapcsolatban az intézkedések hiányát, valamint ismertette a május 3-i feljelentését. A Rendőrfőkapitányság 1997. június 9-i levelében arról értesítette a panaszost, hogy a panaszával kapcsolatban június 17-én jelenjen meg személyes meghallgatáson. A meghallgatásról feljegyzés készült: "Beleznai Lászlóval folytatott beszélgetés során kiderült, hogy a szomszédjával folyó vitát kívánja rendőrségi úton rendezni. Vele érdemi beszélgetést folytatni nem lehet, mindenkiben ellenséget vél felfedezni."

Az eljárást a Veszprémi Rendőrkapitányság 1997. július 7-én kelt határozatával, arra hivatkozva, hogy az ismeretlen elkövető személyét nem sikerült tisztázni, és az eljárás folytatásától eredmény nem várható, megszüntette.
A határozatot a panaszos megfellebbezte. A határozatot a Megyei Rendőrfőkapitányság 1997. augusztus 4-én hatályon kívül helyezte, és az ügyben új eljárás lefolytatását rendelte el.

A panaszost jegyzőkönyvileg augusztus 26-án hallgatták meg.

1997. augusztus 27-én igazságügyi szakértő kirendelésére került sor. A szakvélemény október 27-én készült el.

A Veszprémi Rendőrkapitányság 1997. november 13-án áttette az ügy iratait a Polgármesteri Hivatalhoz anélkül, hogy erről a panaszost értesítették volna.

A rendőrkapitányság és a rendőrfőkapitányság egymással folytatott levelezéséből kiderült, hogy a megyei rendőrfőkapitányság felhívta a városi rendőrkapitány figyelmét az eljárás során észlelt hiányosságokra, az eljárás elhúzódására, az ügy áttételéről szóló értesítés elmaradására.

A panaszos ügyének áttételéről 1997. december 23-án, a Polgármesteri Hivataltól kapott idézésből értesült, melyben közölték vele, hogy a feljelentése alapján indult szabálysértési tárgyalást 1998. január 14-én folytatják le. 

1997. december 27-én a Főkapitánysághoz címzett levelében a panaszos kifogásolta és sérelmesnek tartotta a rendőrség eljárását. Beadványára a Rendőrfőkapitányság 1998. január 14-én válaszolt. A panaszos kifogásaira reagálva elismerték, - és ezért elnézést kértek - hogy ügyének áttételéről írásban valóban nem értesítették, de ezt személyesen közölte a panaszossal egy, a lakásán, 1998. január 13-án megjelenő rendőr.

Alkalmazott jogszabályok

1968. évi I. törvény a szabálysértésekről

29. § (1) Szabálysértés miatt első fokon - ha jogszabály másként nem rendelkezik - a községi, városi, megyei jogú városi, fővárosi kerületi jegyző jár el.
32. § (1) A rendőrség hatáskörébe utalt szabálysértés miatt
első fokon a rendőrkapitányság,
másodfokon a megyei és a budapesti rendőr-főkapitányság jár el.
46. § (1) Ha az eljárás alapjául szolgáló cselekmény elbírálására más szerv jogosult, a szabálysértési hatóság az ügyet ehhez haladéktalanul átteszi. (2) A szabálysértési hatóság - a tényállás tisztázása érdekében - az elkövetőt meghallgathatja, iratokat szerezhet be, illetőleg más szerveket adatok közlésére hívhat fel. Az elkövető személyes meghallgatása során - ha ez indokolt - nyomban áttérhet az ügy tárgyalására.
44. § (1) A szabálysértési hatóság a tulajdon elleni szabálysértés, az orgazdaság, továbbá a magánlaksértés felderítése érdekében rendőrség közreműködését veheti igénybe. Ilyen esetben a rendőrség köteles a felderítésben közreműködni.
(2) Az (1) bekezdésben említett, valamint a rendőrségi hatáskörbe tartozó szabálysértések felderítése során a rendőrség gondoskodik az elkövető kilétének megállapításáról, az elkövető és a tanúk kikérdezéséről, a tárgyi bizonyítékok megszerzéséről és az eljárás eredményességét szolgáló körülmények feltárásáról. A rendőrség a helyszínt megszemlélheti, helyiségellenőrzést és személymotozást végezhet, szakértő közreműködését veheti igénybe, a szabálysértés gyanúja esetén pedig az elkövetőt - személyazonosságának megállapítása és a bizonyítékok megszerzése céljából, továbbá ha a szabálysértést felszólítás ellenére nem hagyja abba - feltartóztathatja, előállíthatja.
51. § (1) Ha a szabálysértés tényállása tisztázott, és a nevelő hatás így is elérhető, a szabálysértési hatóság az elkövetővel szemben tárgyalás nélkül figyelmeztetést, elkobzást alkalmazhat, pénzbírságot szabhat ki, kártérítést állapíthat meg.
59. § Ha az elkövető a tárgyaláson szabályszerű idézés ellenére nem jelent meg, a szabálysértési hatóság az ügyet a távollétében kivizsgálja és határozatot hoz. Ha azonban a tényállás felderítése vagy a nevelő hatás elérése indokolja, a tárgyalásra új határnapot tűz ki.

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról
18. §. (2) Az országgyűlési biztos bármely hatóságtól az általa lefolytatott eljárással, illetve az eljárás elmulasztásával kapcsolatban adatokat és felvilágosítást kérhet, továbbá a keletkezett iratokba betekinthet, annak megküldését, illetőleg, ha ez nem lehetséges róluk másolat készítését kérheti.
(4) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügyben bármely szervtől vagy annak munkatársától írásbeli magyarázatot, nyilatkozatot vagy véleményt kérhet.

Érintett alkotmányos jogok

2. §. (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

64. §. A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

A vizsgálat megállapításai

Az 1993. évi LIX. tv. értelmében az országgyűlési biztos egyebek mellett olyan esetekben léphet fel, amikor a jogalkalmazás során derül ki, hogy a hatóság által okozott és alkotmányos jogokkal összefüggésbe hozható visszásság jogszabály hiányára, ellentmondásosságára vagy feleslegességére vezethető vissza, illetve a hatóság jogszabályban előírt kötelezettségének megszegésével, eljárása során, vagy döntésével, mulasztásával alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okozott.

Az országgyűlési biztos az alkotmányos emberi és állampolgári jogokkal valamint az Alkotmányból levezethető általános elvekkel összefüggésben állapíthat meg visszásságot. 

1. A vizsgálat megállapította, hogy a Veszprémi Rendőrkapitányság eljárása, amely során a panaszost, ügyének áttételéről - mint alapvető eljárási cselekményről - írásban nem  értesítették, sérti a panaszos jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsághoz illetve az ennek részét képező tisztességes eljáráshoz való jogát. Az értesítés hiánya közvetve sértette a panaszos panaszhoz való alkotmányos jogát is. Az állampolgároknak joguk van ahhoz, hogy az ügyüket érintő minden alapvető eljárási cselekményről értesüljenek. Az ügyfél tájékoztatása ügyének áttételéről azért is szükséges, mert az ügyfélnek tájékozottnak kell lennie arról, hogy beadványával melyik szerv foglalkozik, esetleg határidő mulasztása miatt hol kell sürgetnie ügyének elbírálását.

A városi és a megyei rendőrfőkapitányság egymás közti, valamint a városi kapitányság belső levelezéséből megállapítható, hogy bevett gyakorlatnak számít az, hogy a panaszost írásban értesítik ügyének áttételéről, és az írásbeli értesítés hiányát maguk a hatóságok is hiányosságként értékelték. 

A Polgármesteri Hivatal az ügy áttételéről és a szabálysértési ügyben, a kitűzött tárgyalás időpontjáról az 1957. évi IV. törvény rendelkezéseinek megfelelően értesítette a panaszost. 

A panaszos szóbeli értesítése 1998. január 13-án megtörtént, az írásbeli értesítés hiányát a nyomozó hatóság levélben elismerte, a szóbeli értesítés elmaradásáért elnézést kért.

2. A vizsgálat megállapította, hogy a panaszos állítása és a nyomozó hatóság tájékoztatása ellentmondó arra vonatkozóan, hogy a panaszos több feljelentést tett a rendőrségen, amelyeket érdemi intézkedés nem követett, míg a nyomozó hatóságtól az a tájékoztatás érkezett, hogy a panaszos 1997. május 3-i feljelentésén kívül más feljelentéssel kapcsolatos irat sem a városi, sem a megyei kapitányságon nem található. 

Az országgyűlési biztos a tényállás felderítése érdekében, az 1993. évi LIX. tv. rendelkezéseinek megfelelően, a bekért iratok alapján vizsgálta a panaszbeadványt. A hatóságtól bekért iratok nem támasztják alá a panaszos állítását, ezen kívül az országgyűlési biztosnak nem terjed ki  hatásköre bizonyítási eljárás lefolytatására.

3. Tekintettel arra, hogy a panaszos feljelentése kapcsán a helyszínelésről jelentés készült, és a szabálysértésekről szóló törvény nem ír elő a nyomozó hatóságnak olyan kötelezettséget, mely szerint a helyszínelésről köteles jegyzőkönyvet készíteni, valamint azt, illetve a szakértői véleményt a panaszosnak köteles lenne megküldeni, a vizsgálat nem állapított meg alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot a panaszos azon kifogásával kapcsolatban, hogy a helyszínelésről jegyzőkönyv nem készült, illetve abból, valamint a szakértői vizsgálatról készült szakvéleményből a panaszos nem kapott.

1. Az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság orvoslására az 1993. évi LIX. tv. 21. §. (1) bekezdése értelmében a következő kezdeményezést teszem: 

Felkérem a Veszprémi Rendőrkapitányt, gondoskodjon arról, hogy a hivatalban a szabálysértési ügyekben a panaszosokat tájékoztassák ügyüknek más hatósághoz történő áttételéről.  

Kérem a Rendőrkapitány Urat, hogy álláspontjáról és intézkedéseiről az 1993. évi LIX. tv. 21. §. (2) bekezdése értelmében 30 napon belül értesíteni szíveskedjen.

A vizsgálat megállapította, hogy a szabálysértési ügyekben alkalmazható jogszabályok nem tartalmaznak olyan rendelkezéseket, amelyek köteleznék a nyomozó hatóságokat arra, hogy ügyének áttételéről a panaszost hasonlóan az 1957. évi IV. törvényhez értesíteni kell A fentiekből következően ez eredményezheti azt, hogy a panaszos nem rendelkezik kellő tájékozottsággal ügyével kapcsolatban, ami adott esetben a panaszhoz illetve a jogorvoslathoz való jogának, valamint törvényes érdekeinek sérelmét jelent(het)i. 

A rendelkezésre álló dokumentumokból megállapítható volt ugyan, hogy egy-egy ügyben a nyomozó hatóság értesíti a panaszost ügyének áttételéről, de tekintettel arra, hogy ezt az eljárási cselekményt semmilyen publikus jogi norma nem rendezi, így a vizsgálat megállapította, hogy az állampolgárok fentiekben részletezett jogai nincsenek megfelelően garantálva.

2. Az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság orvoslására az 1993. évi LIX. tv. 25. §-a értelmében, ("Ha az országgyűlési biztos álláspontja szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság...... az adott kérdés jogi szabályozásának hiányára, hiányosságára vezethető vissza, javasolhatja a jogalkotásra, illetve állami irányítás egyéb jogi eszköze kiadására jogosult szervnél a jogszabály, állami irányítás egyéb jogi eszköze módosítását.......") javaslom a Belügyminiszter Úrnak, gondoskodjon arról, hogy szabálysértési ügyekben a nyomozó hatóságok eljárása során az áttételről szóló értesítési kötelezettséget megfelelő jogszabályi szinten rendezzék.

Kérem a Miniszter Urat, hogy álláspontjáról, intézkedéseiről az 1993. évi LIX. tv. 25. §-a értelmében 60 napon belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 1999. augusztus 23.

Gönczöl Katalin