OBH 1241/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Garamvári Miklós

A vizsgálat megindítása 

A panaszos beadványában a nemzetközi árufuvarozói vizsga ötévenkénti megismétlésének szükségességét sérelmezte, sérelmezte továbbá, hogy egy kis nemzetközi árufuvarozási társaságnak - megszűnését kivéve - a jelenlegi szabályozás értelmében nincs jogszabályi lehetősége az ÁFA visszaigénylésére.

Az ügyben a vizsgálatot 1998. szeptember 4-én megindítottam

A vizsgálat megindításával egyidejűleg, tekintettel arra, hogy a beadványban leírtak alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság fennállására engedtek következtetni, megkerestem a pénzügyminisztert és a Közlekedési Főfelügyelet Szaktanfolyami Osztályát és az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 18. § (4) bekezdésére hivatkozva felkértem őket, hogy a jelzett kérdéssel kapcsolatos álláspontjukról adjanak tájékoztatást.

Az érintett alkotmányos jogok

Eljárásom során a következő alkotmányos jogok érvényesülését vizsgáltam az üggyel kapcsolatban:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

2. A Magyar Köztársaság Alkotmányának  70/A. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.

Az ügy jogszabályi háttere 

A közúti közlekedési szolgáltatásokról és a közúti járművek üzemben tartásáról szóló, 89/1988. (XII. 20.) MT rendelet 4/A. §-ának (1) bekezdése szerint nemzetközi közúti árufuvarozás a Közlekedési Főfelügyelet engedélyével (a továbbiakban: nemzetközi közúti árufuvarozói engedély) végezhető.

Nemzetközi közúti árufuvarozói engedély annak a vállalkozásnak adható,
a) amelynek érvényes belföldi közúti árufuvarozói engedélye van és legalább két éve – szüneteltetés nélkül – rendszeresen végez belföldi árufuvarozást,

b) amelynél a vezető a rendelet 1. számú mellékletében meghatározott nemzetközi árufuvarozó-vállalkozói szakismeretekből eredményes különbözeti vizsgát tett, és
c) amely olyan járművel rendelkezik, amelyet a területi közlekedési felügyelet – külön jogszabály alapján – külföldre történő kilépésre alkalmasnak minősített és ezt érvényes igazolólappal tanúsítja.

A nemzetközi árufuvarozó vállalkozói képesítéshez szükséges különbözeti vizsga letétele alól az a vezető mentesül, aki – a kérelem benyújtását megelőzően 10 éven belül – legalább 5 évig nemzetközi közúti árufuvarozói tevékenység végzését irányította, vagy nemzetközi közúti árufuvarozó vállalkozóként működött. Részleges vagy teljes felmentést kaphat a vizsgakötelezettség alól az a személy, aki az előírt szakismeretek elsajátítását szakirányú felsőfokú képesítésről kiállított okirattal igazolja. A mentesítések és a megfelelő szakirányú felsőfokú képesítések körét a Közlekedési Főfelügyelet állapítja meg.

A nemzetközi közúti árufuvarozói engedélyt a Közlekedési Főfelügyelet az (1) bekezdésben foglalt kereten belül
a) az előírt feltételek meglétét igazoló kérelemre,
b) járművenként a vállalkozás nevére és rendszámra szólóan, és
c) a belföldi közúti árufuvarozói engedély érvényességi idejével megegyező, de legfeljebb a jármű – külön rendeletben szabályozott – nemzetközi fuvarozásra való alkalmasságának megfelelő érvényességgel adja ki.

A nemzetközi közúti árufuvarozói engedélyben fel kell tüntetni a belföldi közúti árufuvarozói engedély számát, a vezető nevét, a jármű igazolólapjának számát és érvényességi idejét is. A tevékenység folytatása során a vállalkozás 8 napon belül köteles az engedély adataiban bekövetkezett változásokat a Közlekedési Főfelügyeletnél bejelenteni, továbbá a tevékenység megszüntetése esetében, illetőleg az érvényességi idő lejártát megelőzően – megújítás céljából – az engedélyt az engedélyező hatóság részére visszaszolgáltatni.

(7) A nemzetközi közúti árufuvarozói engedély harmadik személynek nem engedhető át. Egyéni vállalkozók által történő társaságalapításnál vagy társasági formaváltásnál (átalakulásnál), továbbá szétválásnál, egyesülésnél a nemzetközi közúti árufuvarozói engedély átírása az új szolgáltató részére abban az esetben kérhető, ha az engedély egyébként is kiadható volna, és a korábbi engedélyessel (engedélyesekkel) szemben nem állnak fenn a visszavonás feltételei.

Az Obtv. 16. §-ának (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

Az Obtv. 25. §-ának rendelkezései szerint, ha az országgyűlési biztos álláspontja szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság valamely jogszabály vagy az állami irányítás egyéb jogi eszköze fölösleges, nem egyértelmű rendelkezésére, illetve az adott kérdés jogi szabályozásának hiányára (hiányosságára) vezethető vissza, a visszásság jövőbeni elkerülése érdekében javasolhatja a jogalkotásra, illetve az állami irányítás egyéb jogi eszköze kiadására jogosult szervnél a jogszabály (állami irányítás egyéb jogi eszköze) módosítását, hatályon kívül helyezését vagy kiadását.

A vizsgálat megállapításai

A nemzetközi közlekedési, közlekedésrendészeti, hibaelhárítást, műszaki segélykérési ismeretekből, a gépkocsira rendszeresített berendezések kezelésének ismeretéből, az árufuvarozás technológiájából (a gépkocsi megrakása, áruátvétel, átadás, árusérülés, elvesztés, veszélyes áruk), a munkaidőre vonatkozó nemzetközi előírásokból, a közlekedésföldrajzból (a vállalkozás szabályaiból), a szakmai alapfogalmakból valamint vámelőírásokból és okmánykezelésből való ismereteket számonkérő vizsga ötévenkénti ismétlése, tekintettel a gyakran változó előírásokra álláspontom szerint nem érint alkotmányos jogot és nem okoz alkotmányos joggal összefüggő visszásságot sem.

Beadványában a panaszos sérelmezte azt is, hogy egy kis nemzetközi árufuvarozási társaságnak - megszűnését kivéve - a jelenlegi szabályozás értelmében nincs jogszabályi lehetősége az ÁFA visszaigénylésére. 

A jogszerűen levonható - de vissza nem igényelhető - adó az elévülési időszakon belül sem vész el, azt az adóalany a következő bevallási időszak(ok)ra követelésként átviheti, csökkentve ezáltal az adott időszak elszámolásának egyenlegét 

Az Alkotmánybíróság konkrét ügy kapcsán állapította meg, hogy "Az a kérdés, hogy a megkülönböztetés az alkotmányos határok között maradt-e, csakis a mindenkori szabályozás tárgyi és alanyi összefüggésében vizsgálható (...). Az egyenlőségnek az adott tényállás lényeges elemére nézve kell fennállnia. Ha azonban adott szabályozási koncepción belül eltérő szabályozás vonatkozik valamely csoportra, ez a megkülönböztetés tilalmába ütközik, kivéve ha az eltérésnek kellő súlyú alkotmányos indoka van.". Megállapította továbbá, hogy "Az alapjognak nem minősülő egyéb jogra vonatkozó, személyek közötti hátrányos megkülönböztetés vagy más korlátozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg, ha a sérelem összefüggésben áll valamely alapjoggal, végső soron az emberi méltóság általános személyiségi jogával és a megkülönböztetésnek, illetve korlátozásnak nincs tárgyilagos mérleglés szerint ésszerű indoka, vagyis önkényes." (35/1994. (VI.24) AB. hat) ABH 1994, 200.

Kétségtelen, hogy a visszaigénylés feltételeként támasztott összesített adóalapba valóban nem tartoznak bele a külföldön teljesített szolgáltatások, mert abba az ÁFA tv. szerint csak a törvény 28. és 29. §-aiban meghatározott adómérték alá tartozó termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások tartozhatnak. E megszorító rendelkezés hiányában az ÁFA rendszer működése könnyen kijátszhatóvá válna, továbbá az, hogy valóban teljesült e külföldön szolgáltatás az adóhatóság számára ellenőrizhetetlen feladatot jelentene.

Mindezekre hivatkozva, vizsgálatom során megállapítottam, hogy az ÁFA tv. panaszos által sérelmezett rendelkezései nem okoznak alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot, ezért ajánlással nem kívánok élni, és a Hivatalunknál indult eljárást megszüntetem.  

Budapest, 1998. október 28.

Gönczöl Katalin