OBH 1236/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése

Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Az eljárás megindulása:

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában sérelmezte, hogy a lakóházuk előtt lévő buszmegálló áthelyezése iránti kérelmét elutasították. Az elsőfokú határozat aláírójával szemben panaszos elfogultságot jelentett be. Panaszos sérelmezte, hogy a kizárásra vonatkozó kifogását a másodfokú hatóság egyben fellebbezésnek is tekintette, és a kifogás elutasítása mellett az első fokú határozatot - a fellebbezésnek tekintett beadványt elbírálva - helyben hagyta. Panaszos véleménye szerint a hatóság fenti eljárása megfosztotta őt a jogorvoslat lehetőségétől. 
A panasz sérelmezte azt is, hogy a települési önkormányzat ígéretet tett egy zajvédő fal létesítése lehetőségének megvizsgálására. Panaszosnak azonban az ez ügyben megtett intézkedésről nincs tudomása.

A panasz alapján az egészséges környezethez való joggal kapcsolatos visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás:

Panaszos és lakótársai a házuk előtt lévő buszmegálló áthelyezése iránt kérelmet nyújtottak be a Hajdú-Bihar Megyei Közlekedési Felügyelethez. Áthelyezési kérelmüket a buszmegálló forgalma által okozott, nyugalmukat zavaró zajjal indokolták. A Közlekedési Felügyelet a kérelem elbírálását megelőzően helyszíni vizsgálatot folytatott le, melynek során megvizsgálták a buszmegálló előre- és a korábbi megállóhelyre való visszahelyezésének lehetőségét. A vizsgálat eredménye szerint a buszmegálló előrébb helyezésére azért nincs lehetőség, mert akkor a két megállóhely közötti optimális távolság nagyon lecsökkenne, és a megállóhely az érintett lakótömb teljes hossza elé kerülne. A buszmegálló visszahelyezésére a vizsgálat szerint azért nincs lehetőség, mert akkor a megállóhely egy olyan ívbe kerülne, ami a buszvezető számára nem belátható, így az balesetek bekövetkezéséhez vezetne. Tekintettel a vizsgálat fenti megállapításaira a Felügyelet panaszos áthelyezési kérelmét elutasította. Panaszos a határozat kiadmányozója ellen elfogultságot jelentett be a Közlekedési Főfelügyeletnél, amely kérelmét egyúttal jogorvoslati kérelemnek is tekintette. Panaszos elfogultsági kifogását, mely szerint a határozat aláírója, és a Polgármesteri Hivatal Üzemeltetési Irodájának vezetője házastársak, a Főfelügyelet elutasította. A Főfelügyelet a tartalma szerint fellebbezésnek tekintett kérelmet elbírálva az első fokú határozatot helyben hagyta.
Az áthelyezés lehetőségének kizárását követően a Polgármesteri Hivatal ígéretet tett a lakóknak arra, hogy megvizsgálja egy zajvédő létesítmény kialakításának lehetőségét. A Polgármesteri Hivatal a vizsgálat eredményéről panaszost nem tájékoztatta, mulasztását azonban megkeresésemre pótolta. 

Az érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok: 

1. Magyar Köztársaság Alkotmánya:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.

61. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabad véleménynyilvánításra, továbbá arra, hogy a közérdekű adatokat megismerje, illetőleg terjessze.

2. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv.(Áe.):

2. § (1) A közigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják a törvényességet, demokratizmust és humanizmust.
(2) A közigazgatási szervek előmozdítják a jogok érvényesülését és a kötelességek teljesítését, az állampolgári fegyelem megszilárdítását.
(3)
(4) A közigazgatási szervek feladataikat a lakosság tevékeny közreműködésével látják el. Az államigazgatási eljárás a hatóság, az ügyfelek, továbbá az eljárásban részt vevő más szervek és személyek hatékony együttműködésére épül.
(5) Az államigazgatási eljárásban mind a magyar, mind a külföldi ügyfelek a törvény előtt teljes egyenlőséget élveznek, és ügyeiket minden megkülönböztetés és részrehajlás nélkül kell elintézni. Az államigazgatási eljárásban anyanyelvét szóban és írásban mindenki használhatja. A magyar nyelv ismeretének hiánya miatt senkit nem érhet hátrány.
(6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja.
(7) A közigazgatási szervek feladataikat gyors és egyszerű eljárással teljesítik.

16. § (1) A közigazgatási szervhez államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet benyújtani. Jogszabály előírhatja, hogy az ügyfél a kérelmét az erre a célra rendszeresített nyomtatványon nyújtsa be.
(2) A kérelemhez csatolni kell a jogszabályban előírt mellékletet. Mellékletként az ügyféltől nem lehet olyan adat igazolását kérni, amelyet a közigazgatási szerv jogszabállyal rendszeresített nyilvántartásának tartalmaznia kell [27. § (3) bek.].
(3) A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával.

19. § (1) A köztisztviselő a saját ügyének elintézésében nem vehet részt.
(2) A felsőbb fokú érdemi döntésben nem vehet részt az a köztisztviselő, aki a határozat meghozatalában alsóbb fokon részt vett, valamint az, aki az ügyben tanúvallomást tett, vagy szakértőként járt el.
(3) Az eljárásban nem vehet részt köztisztviselőként az, akitől az ügy tárgyilagos megítélése nem várható el.
(4) A köztisztviselő a közigazgatási szerv vezetőjének köteles bejelenteni, ha vele szemben kizárási ok áll fenn. A kizárási okot az ügyfél is bejelentheti. A kizárás kérdésében a közigazgatási szerv vezetője határoz, és egyben kijelöli az ügy intézőjét.

3. A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. tv.:

34. § (1) A közút kezelője köteles gondoskodni arról, hogy a közút a biztonságos közlekedésre alkalmas, közvetlen környezete esztétikus és kulturált legyen.
(2) A közút forgalmi rendjét - ha jogszabály másként nem rendelkezik - a közút kezelője alakítja ki. A forgalmi rendet - a forgalmi körülmények vagy a baleseti helyzet jelentősebb változása esetén, de legalább ötévenként - a közút kezelőjének felül kell vizsgálnia, és ha szükséges, módosítania kell. A közlekedési hatóság - a közlekedés biztonságát sértő vagy veszélyeztető helyzet megszüntetése érdekében - kezdeményezheti a forgalomszabályozás módosítását, vagy a közút kezelőjét a forgalmi rend felülvizsgálatára kötelezheti.
(3) A közutat, annak műszaki, minőségi, forgalmi, baleseti adatait, valamint a forgalmi rendjét meghatározó jelzéseket a kezelőnek nyilván kell tartania.

4. Az utak forgalomszabályozásáról és a közúti jelzések elhelyezéséről szóló 20/1984.(XII.21.) KM rendelet:

4. § (1) Az utak forgalmát úgy kell szabályozni (a forgalmi rendet úgy kell kialakítani), hogy a közlekedés résztvevői biztonságosan, gyorsan és zavartalanul közlekedhessenek.

A vizsgálat megállapításai:

A panaszos által sérelmezett buszmegállót 1990-ben helyezték panaszos lakóháza elé. A buszmegálló korábbi helyről való áthelyezését az indokolta, hogy ott a busznak egy olyan ívben kellett megállnia, ami a busz vezetője által nem volt belátható. A sofőr az utasok le- és felszállását nem tudta figyelemmel kísérni, és ennek következtében több baleset is történt.
Panaszos áthelyezési kérelme alapján a Hajdú-Bihar Megyei Közlekedési Felügyelet helyszíni vizsgálatot tartott. A vizsgálat során figyelembe vette a buszmegálló áthelyezésének valamennyi lehetőségét, majd megállapította, hogy a zajhatás ellenére a buszmegálló jelenlegi elhelyezkedése a legoptimálisabb.
Panaszosnak az eljáró hatóság elfogultsága miatti kifogását a másodfokú hatóság elutasította, és a kifogást tartalmazó beadványát egyúttal fellebbezésnek is tekintette. Az Áe. 19.§ (3) bekezdése szerint az eljárásban nem vehet részt köztisztviselőként az, akitől az ügy tárgyilagos megítélése nem várható el. Az ügy tárgyilagos megítélése nem várható el attól, aki saját vagy hozzátartozója ügyében dönt, továbbá attól sem, akire a döntés meghozatala valamilyen kihatással van. Jelen esetben nem volt bizonyítható a kizárási kérelemmel érintett ügyintézők döntéshez fűződő személyes érdekeltsége. Az Áe. 16. § (3) bekezdése szerint a kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. Panaszos elfogultsági kifogását az eljáró hatóság tartalma szerint egyben fellebbezésnek is tekintette, így a kérelmet ennek megfelelően bírálta el. A másodfokú hatóság azzal, hogy panaszos kérelmét, annak tartalma alapján fellebbezésnek tekintette, panaszost nem megfosztotta a jogorvoslathoz való jogától, hanem lehetővé tette annak a nyitva álló határidőn belüli gyakorlását. 
Az egészséges környezethez való jog, egy az Alkotmányban jogként deklarált állami kötelesség. Ez a jog nem abszolút, hanem korlátozható. A korlátozás akkor felel csak meg az alkotmányos követelményeknek, ha az szükségszerű és arányos. Szükségszerűvé teheti egy alkotmányos jog korlátozását az, ha egy másik alkotmányos jog érvényesüléséhez ez elengedhetetlen. A korlátozás mértéke azonban csak akkora lehet, amekkora a másik alkotmányos jog megvalósulásához feltétlenül szükséges. A buszmegálló korábbi helyre való visszahelyezésének elrendelésével, mivel az balesetveszélyes, az eljáró hatóságok az állampolgárok élethez és testi épséghez való jogát veszélyeztették volna, így eljárásukkal és annak alapján hozott határozatukkal összefüggésben alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg.
A települési önkormányzat az áthelyezési kérelem jogerős elutasítását követően megvizsgálta zajvédő fal létesítésének lehetőségét. A vizsgálat során az önkormányzat arra a megállapításra jutott, hogy miután a lakások lépcsőházainak bejáratát szabadon kell hagyni, nem hozható létre olyan létesítmény, mely ilyen rövid távolságon belül a funkcióját be tudná tölteni. A vizsgálat eredményéről az önkormányzat azonban panaszost nem tájékoztatta, így a jogállamisággal és a közérdekű adatok megismeréséhez való joggal összefüggésben visszásságot okozott. Tekintettel azonban arra, hogy mulasztását az önkormányzat pótolta, ezzel kapcsolatban ajánlást nem teszek.

Budapest, 1999. december 16.

Gönczöl Katalin