OBH 1235/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kiss László                                                                                                    

Az eljárás megindítása:
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert közlekedési szabálysértési ügyében a szabálysértési hatóság - véleménye szerint megalapozatlanul - elmarasztalta. A panasz alapján  az 1993. évi LIX. tv. 17. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el.

Érintett alkotmányos jogok:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. )

Alkalmazott jogszabályok:
1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes rendelet a közúti közlekedés szabályairól (KRESZ)
28. § (2) A másik jármű érkezési irányától függetlenül elsőbbséget kell adni az útkereszteződésben
b) az olyan útról érkező járművel, amelyen az útkereszteződés előtt "Elsőbbségadás kötelező" vagy "Állj! Elsőbbségadás kötelező" jelzőtábla van, a keresztező - illetőleg a kiegészítő táblán vastag vonallal jelzett - útról érkező jármű részére;
(3) Útkereszteződést járművel csak olyan sebességgel szabad megközelíteni, hogy a vezető eleget tehessen elsőbbségadási kötelezettségének és e tekintetben másokat a jármű sebességével ne tévesszen meg.

1. számú függelék az 1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes rendelethez
A rendeletben használt egyes fogalmak meghatározása a következő:
III. A közúti forgalommal kapcsolatos fogalmak
b) Elsőbbség: továbbhaladási jog a közlekedés más résztvevőjével szemben. Azt a járművet, amelynek elsőbbsége van, az elsőbbségadásra kötelezett nem kényszerítheti haladási irányának vagy sebességének hirtelen megváltoztatására. 

17/1968. (IV. 14.) Korm. rendelet egyes szabálysértésekről
Áthaladási elsőbbség és előzés szabályának durva megszegése
46. § Annak a járműnek a vezetője, aki az áthaladási elsőbbségre vagy az előzésre vonatkozó szabályokat durva módon megsérti,
húszezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.

6/1998. Büntető jogegységi határozat a közúti közlekedés szabályai szerint elsőbbségadásra kötelezett felelősségéről
1. A közúti közlekedés szabályai szerint elsőbbségadásra kötelezett általában akkor is felelősséggel tartozik az elsőbbségadási szabályok megszegéséért, ha az elsőbbségre jogosult a megengedett sebességet túllépte. Kizárhatja a felelősségét, ha az elsőbbségadási kötelezettsége szempontjából jelentős körülményeket az elsőbbségre jogosult szabályszegése következtében nem észlelhette, vagy ha e körülményekre nézve az elsőbbségre jogosult megtévesztette.
2. Az elsőbbségre jogosult, aki a megengedett sebességet túllépte, az elsőbbségadási kötelezettség megszegésével összefüggő közúti balesetért ugyancsak felelősséggel tartozhat, kivéve, ha a baleset a jármű megengedett sebessége mellett is bekövetkezett volna.

58/1991. (IV. 13.) Korm. rendelet a gépjármű üzembentartójának kötelező felelősségbiztosításáról
A Polgári Törvénykönyv 198. §-ának (2) bekezdésében és az 567. § (3) bekezdésében foglaltakra figyelemmel a Kormány a következőket rendeli el:
1. § (1) A Magyar Köztársaság területén a gépjármű a közúti forgalomban csak akkor vehet részt, ha üzembentartója érvényes gépjármű-felelősségbiztosítási szerződéssel (a továbbiakban: biztosítási szerződés) rendelkezik.
(2) A szerződéskötési kötelezettség a belföldi forgalmi rendszámmal ellátott gépjárművek esetében a gépjármű mindenkori üzembentartóját a jármű első forgalomba helyezésétől a jármű forgalomból való végleges kivonásáig terheli - a szüneteltetés esetét kivéve - függetlenül attól, hogy a gépjármű ténylegesen részt vesz-e a közúti forgalomban. Ideiglenes forgalomba helyezés esetén a biztosítási szerződésnek (előzetes fedezetigazolásnak) legalább arra az időszakra kell kiterjednie, amelyre az ideiglenes forgalmi engedély és a rendszám érvényes.
2. § E rendelet alkalmazásában:
a) gépjármű: az 1/1975. (II. 5.) KPM-BM együttes rendelet (KRESZ) első számú függelékének II. b) pontjában meghatározott gépjármű, továbbá a pótkocsi, a félpótkocsi, a mezőgazdasági vontató, a forgalmi rendszámmal ellátott lassú jármű és a segédmotoros kerékpár;

Megállapított tényállás:
	A panaszos 1996. augusztus 20-án Téseny község belterületén motorkerékpárjával közlekedve, egy alárendelt útvonalról balra, nagy ívben a táblával védett főútvonalra kanyarodott és egy, a főútvonalon haladó gépkocsi elütötte. A baleset következtében a panaszos nyolc napon túl gyógyuló sérülést szenvedett. 
	A Siklósi Rendőrkapitányság, mint I. fokú szabálysértési hatóság, a tárgyalás alapján hozott 853/1996. szabs. számú határozatával 6000 forint pénzbírsággal sújtotta a panaszost, a közúti közlekedés rendjének megzavarása szabálysértés miatt és a felmerült eljárási költség részbeni megfizetésére kötelezte.
	A balesetben részes gépkocsi vezetőjét a szabálysértési hatóság ugyancsak elmarasztalta, mert az eljárás során elismerte - és a szakértői vizsgálat is megállapította -, hogy a lakott területen megengedett sebességnél gyorsabban haladt. A szakértő véleménye szerint a baleset akkor sem lett volna elkerülhető, ha a gépkocsivezető a megengedett sebességgel közlekedik. Az útkereszteződésbe behajtó panaszos közeledését a gépkocsi vezetője az épületek takarása miatt nem láthatta. Az alárendelt útvonal torkolatából a főútvonal kb. 100 méteres szakasza jól belátható, ezért, ha a panaszos az útkereszteződés előtt megáll, a balesetet elkerülhette volna.
	A panaszos a terhére rótt szabálysértés elkövetését nem ismerte el. Arra hivatkozott, hogy a kanyarodást már befejezte és a saját sávjában haladt, amikor a gépkocsi neki ütközött. A határozat ellen törvényes határidőn belül fellebbezéssel élt. 
	A Baranya Megyei Rendőr-főkapitányság, mint II. fokú szabálysértési hatóság a fellebbezést 1997. július 2-án elutasította és az I. fokú határozatot helybenhagyta. 
	A panaszos kötelező felelősségbiztosítással nem rendelkezett, ezért a balesetben részes másik járműben keletkezett kár megtérítése érdekében a biztosító intézet kárigénnyel lépett fel vele szemben. 

A vizsgálat megállapításai:
	A Siklósi Rendőrkapitányság vezetőjétől beszerzett iratok alapján megállapítottam, hogy a szabálysértési hatóság a hatályos jogszabályok betartásával, kellő alapossággal vizsgálta meg az ügyet. A kb. 18 óra 50 perckor történt baleset helyszínelése, a helyszínrajz készítése és a fényképfelvételek elkészítése kb. 19 óra 30 perckor történt. A szemle lefolytatásig a járműveket nem mozdították el a helyszínről, igy a féknyomok, a járműveken lévő sérülések és az elhangzott nyilatkozatok alapján a kirendelt igazságügyi műszaki szakértő megalapozott következtetéseket tudott levonni a baleset bekövetkezésének okáról.
	A panaszos vitatta a szakértő véleményének a gépkocsi sebességére vonatkozó részét, valamint azt, hogy a szakértő nem vette figyelembe a gépkocsi tömegét, a szállított árú és az utasok súlyát. Vallomása szerint a kereszteződésbe érve lelassított, jobbra-balra kinézett, de nem látott másik járművet. A gépkocsit akkor vette észre, amikor a kanyarodást már befejezte. A gépkocsi nem a saját sávjában közlekedett, hanem a bal oldalon. Az ütközés körülményeit nem tudta felidézni, mert elvesztette az eszméletét.
	A gépkocsi vezetője azt vallotta, hogy a kereszteződés előtt 15-20 méterrel vette észre az utcából kihajtó motorkerékpárt. Fékezett és balra kormányzott a motoros kikerülése érdekében, de az ütközést már nem sikerült megakadályoznia. A vezető mellett ülő utas hasonló vallomást tett. A panaszos kérésére kihallgatott tanú a baleset bekövetkezésének okával kapcsolatban érdemi vallomást nem tudott tenni.
	A szabálysértési hatóság helyesen állapította meg, hogy a baleset bekövetkezése szempontjából közömbös volt a másik jármű vezetőjének a sebességtúllépése. A KRESZ 28. § (2) bekezdése szerint a másik jármű érkezési irányától függetlenül elsőbbséget kell adni az útkereszteződésben az olyan útról érkező járművel, amelyen az útkereszteződés előtt "Elsőbbségadás kötelező" vagy "Állj! Elsőbbségadás kötelező" jelzőtábla van.
	A KRESZ az elsőbbség szabályozásánál kizárólag a kötelezetti oldalt veszi számításba, és írja elő az elsőbbségadásra kötelezett magatartását. A KRESZ 1. számú függeléke III/b) pontja is csupán a kötelezetti oldalról szabályozva határozza meg az elsőbbséget, amely továbbhaladási jog a közlekedés más résztvevőjével szemben: az elsőbbségadásra kötelezett az elsőbbséggel rendelkezőt a haladási irányának vagy a sebességének a hirtelen megváltoztatására nem kényszerítheti.
	Az elsőbbségadásra kötelezett jármű vezetője eredményesen nem hivatkozhat az elsőbbséggel rendelkező jármű megengedettnél nagyobb sebességű haladására. Az elsőbbséggel rendelkező sebességtúllépésének csak akkor lehet közreható jelentősége, ha a sebességre visszavezethetően (így pl. útkanyarulat, bukkanó takaró hatása miatt) a jármű kellő körültekintés mellett sem lett volna észlelhető.
	A kialakult jogalkalmazói gyakorlatot megerősítette a Legfelsőbb Bíróság időközben hozott büntető jogegységi határozata is.

	A fentiek alapján az ügyben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság nem állapítható meg, ezért a további vizsgálatot lezárom. 

Budapest, 2000. május 18.

Gönczöl Katalin