OBH 1212/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Kanyó Sándor

Az eljárás megindulása:

F. L. soproni lakos hivatalunkhoz írt beadványában sérelmezte, hogy lakóháza építésének engedélyezése iránti kérelmét mind az első-, mind a másodfokú közigazgatási szerv elutasította, figyelmen kívül hagyva a tervezett építkezés környezetében kialakult állapotot.
Mivel az  ügyféltől beszerzett iratok alapján alkotmányos visszásságra lehetett következtetni, vizsgálatot indítottam.

Érintett alkotmányos jogok:	Az Alkotmány 2. § /1/ bek. A Magyar Köztársaság füg-
					getlen demokratikus   jogállam,  mely magában foglalja
					a jogbiztonság követelményét.

					Az Alkotmány 13. § /1/ bek. A Magyar Köztársaság
					biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

Az ügy jogszabályi háttere:	Az építésügyről szóló 1964. évi III. törvény (Ét.) 
					A 2/1986. (II.27.) ÉVM rendelettel jóváhagyott Országos
					Építésügyi Szabályzat (OÉSZ)
					A  12/1986  ( XII. 30. )  ÉVM  rendelet  az  építési 	
					és használatbavételi engedélyezési eljárásról.

Megállapított tényállás:

Panaszos 1996-ban építési, majd elvi építési, 1997-ben építési engedély iránti kérelmet nyújtott be a Sopron Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatalához a Sopron, Ravazd u. 56. sz. alatti saroktelek beépítésére.
Sopron Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala az 11890-3/1996.III. sz., és a 10.862/1997.II. sz. határozataival az építési, a 11890-7/1996.II. sz. határozatával az elvi építési engedély iránti kérelmet elutasította.
A határozatok ellen benyújtott jogorvoslati kérelmeket a Győr-Moson-Sopron Megyei Közigazgatási Hivatal elutasította, az első fokú határozatról eltérő indokolással.

A vizsgálat megállapításai:

Az építésügyi hatóság az építési engedély iránti kérelmek elbírálásánál köteles meggyőződni arról, hogy az építtető rendelkezik-e építési jogosultsággal, a tervezett építkezés, az építési munka műszaki terveit megfelelnek-e az Országos Építésügyi Szabályzat előírásainak, a helyi településrendezési terveknek és szabályoknak.
Megállapítottam, hogy a tervezett építkezés engedélyezése iránti kérelmek elbírálásánál az első fokú építésügyi hatóság ugyan követett el téves megállapításokat, de ezeket a téves indokokat a Győr-Moson-Sopron Megyei Közigazgatási Hivatal helyesbítette. Az építési engedély kérelmek végül is helyes indokokkal kerültek elutasításra, amennyiben a tervezett építkezés az első építési és az elvi építési engedély kérelmeknél nem felelt meg az OÉSZ zártsorú beépítésre vonatkozó előírásainak, majd azon építésügyi előírásoknak, hogy egy telken csak egy főépület építhető, a tartalékfűtés lehetőségéről gondoskodni kell és néhány egyéb OÉSZ előírásnak.

Ha kis mértékben is, de eltért a tervezett épület homlokzat magassága a Sopront Megyei Jogú Város Általános Rendezési Terve homlokzat magasságra vonatkozó előírásától is.
Több tulajdonos esetében az építési engedély megadásához a tulajdonostársak mindegyikének a hozzájárulása szükséges. Az építési telek 1/3-ának a tulajdonosa nem járult hozzá a tervezett építkezéshez, így építési engedély - az építési jogosultság hiányában - az építésügyi és a városrendezési előírásoknak mindenben megfelelő tervek benyújtása esetén sem lett volna megadható.
Az építési jogosultságot csak az elvi építési engedély iránti kérelemnél nem kell igazolni, az elvi építési engedély azonban építésre nem jogosít.

Az ügyben alkotmányos visszásságot nem állapítottam meg, így ajánlást nem teszek.

Budapest, 1998. június 4.

Dr. Polt Péter