OBH 1206/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Haraszti Katalin

Az eljárás megindulása:
	Egy békéscsabai ügyvéd (a továbbiakban: panaszos) azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához mert sérelmezte, hogy vietnámi állampolgár ügyfeleit (a továbbiakban: külföldiek) kiutasították a Magyar Köztársaság területéről.

A megállapított tényállás:
	A külföldiek, akik jövedelemszerző vízummal érkeztek Magyarországra, egy kiskereskedelmi tevékenységgel foglalkozó korlátolt felelősségű társaságot alapítottak és vállalkozásuk keretében  piacokon árusítottak.
	1997. február 20-án a külföldiek a mezőkövesdi piacon árusítottak, amikor egy rendőrségi ellenőrzés során előállították őket. A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság Igazgatásrendészeti Osztálya 1997. február 20-án kelt 5-2/3046/1997. számú határozatában azzal az indokkal utasította ki külföldieket az országból és rendelt el 3 évre beutazási és tartózkodási tilalmat velük szemben, hogy a piaci árusítást munkavállalási engedély nélkül végezték.
	A panaszos a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság Igazgatásrendészeti Osztályának határozata ellen fellebbezéssel fordult az Országos Rendőr-főkapitányság Igazgatási Főosztályához. A másodfokú határozat a külföldiek kiutasítását helyben hagyta, azonban az ellenük elrendelt beutazási és tartózkodási tilalmat 1 évre mérsékelte.
	A másodfokú határozat ellen a panaszos bírósághoz fordult. A panaszosnak a közigazgatási határozat ellen benyújtott keresetét az első fokon eljáró Miskolci Városi Bíróság elutasította, és az ítéletet a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság helyben hagyta.
	 Beadványában a panaszos hangsúlyozta, hogy nem a bírósági eljárást, vagy a jogerős bírói ítéletet vitatja, hanem az ügy során alkalmazott - 4/1995. (VIII. 4.) MüM rendelettel módosított - 7/1991. (X. 17.) MüM rendelet 1 § (2) bekezdés c) pontjával kapcsolatos alkotmányossági aggályainak vizsgálatát kéri az állampolgári jogok országgyűlési biztosától.  Az említett jogszabályhely alapján munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony különösen "a gazdasági társaság tagjának a társaság működésében való személyes közreműködésére vagy munkavégzéssel megvalósuló mellékszolgáltatásra irányuló jogviszonya", amelyek ellátásához a külföldieknek munkavállalási engedéllyel kell  rendelkezniük.

A vizsgált alkotmányos jog:
	A jogállamhoz, valamint az ebből eredő jogbiztonsághoz való jog /Alkotmány 2. § (1) bekezdése/.

Az alkalmazott jogszabályok:

A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló '949. évi XX. törvény
32/A. § (1) Az Alkotmánybíróság felülvizsgálja a jogszabályok alkotmányosságát, illetőleg ellátja a törvénnyel hatáskörébe utalt feladatokat.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény
	1. § Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának (a továbbiakban: országgyűlési biztos) feladata, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja vagy kivizsgáltassa, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen [Alkotmány 32/B. § (1) bek.].
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
25. § Ha az országgyűlési biztos álláspontja szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság valamely jogszabály vagy az állami irányítás egyéb jogi eszköze fölösleges, nem egyértelmű rendelkezésére, illetve az adott kérdés jogi szabályozásának hiányára (hiányosságára) vezethető vissza, a visszásság jövőbeni elkerülése érdekében javasolhatja a jogalkotásra, illetve az állami irányítás egyéb jogi eszköze kiadására jogosult szervnél a jogszabály (állami irányítás egyéb jogi eszköze) módosítását, hatályon kívül helyezését vagy kiadását. A megkeresett szerv állásfoglalásáról, illetve esetleges intézkedéséről hatvan napon belül értesíti az országgyűlési biztost.
29. § (1) E törvény alkalmazásában hatóság:
a) az államhatalmi, államigazgatási feladatot ellátó szerv;
b) az államigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv;
c) a fegyveres erők;
d) a rendőrség, a rendészeti szerv;
e) a nemzetbiztonsági szolgálatok;
f) az igazságügyi szerv - kivéve a bíróságot -;
g) a helyi önkormányzat;
h) a bíróságon kívüli jogvitát kötelező érvénnyel eldöntő szerv.

A vizsgálat megállapításai:
	Az Alkotmány 32/B. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztosnak az a feladata, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja, vagy kivizsgáltassa és orvoslásuk érdekében általános, vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen. A biztosok akkor folytathatnak vizsgálatot, illetve olyan esetben tehetnek ajánlást, ha valamely hatóság vagy közszolgáltató döntése, eljárása, vagy mulasztása alkotmányos jogot sért vagy veszélyeztet.
	Az Alkotmány hivatkozott rendelkezése alapján megállapítható, hogy az alkotmányos visszásság megállapításához az országgyűlési biztosnak először azt kell feltárnia, hogy a hatóság vagy közszolgáltató mely döntése, eljárása, vagy mulasztása okozott sérelmet, illetve ennek veszélye fennáll-e, majd meg kell vizsgálnia, hogy ez mely alkotmányos joggal hozható összefüggésbe. Előfordulhat, hogy az országgyűlési biztos álláspontja szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság valamely jogszabály vagy az állami irányítás egyéb jogi eszköze fölösleges, nem egyértelmű rendelkezésére, illetve az adott kérdés jogi szabályozásának hiányára (hiányosságára) vezethető vissza és a visszásság jövőbeni elkerülése érdekében az említett norma módosítását, hatályon kívül helyezését vagy kiadását javasolja.
	Az Alkotmány 32/B. § (1) bekezdésére figyelemmel az országgyűlési biztos kizárólag olyan hatóság vagy közszolgáltató döntése, eljárása, vagy mulasztása kapcsán állapíthatja meg az alkotmányos jogokkal összefüggő sérelmet, illetve annak veszélyét, amelyre a vizsgálati jogosultsága kiterjed. Alkotmányos joggal összefüggő sérelem hiányában az országgyűlési biztos egyetlen jogszabály vagy az állami irányítás egyéb jogi eszközének alkotmányosságát sem vizsgálhatja, hiszen az említett feladat az Alkotmány 32/A. § (1) bekezdése értelmében az Alkotmánybíróság hatáskörébe tartozik.
 	Az országgyűlési biztosnak az 1993. évi LIX. tv. 25. § alapján tett ajánlása mindíg konkrét sérelemhez kötődik. Annak megállapítása azonban, hogy jogszabály vagy az állami irányítás egyéb jogi eszköze ellentétes az Alkotmánnyal, általános érvényű iránymutatást tartalmazó jogértelmezés. Az Alkotmánybíróság 60/1992. (IX. 17.) AB határozatában elvi éllel mutatott rá arra, hogy a "központi állami szervektől származó jogi iránymutatást tartalmazó leíratok, körlevelek, iránymutatások, útmutatók, állásfoglalások és egyéb informális jogértelmezések, amelyek nem a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény garanciális szabályainak betartásával kerülnek kiadásra, sértik az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság alkotmányos követelményét. Jogbizonytalanságot teremtenek, kiszámíthatatlanná teszik a jogalanyok, a jogalkalmazó szervek magatartását".
	A panaszos beadványából, illetve a csatolt dokumentumok alapján megállapítható, hogy a külföldiek ügyében jogerős bírói ítélet született. Figyelemmel arra, hogy  Alkotmány az 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdése értelmében az országgyűlési biztos általában a jogszabályok alkotmányosságát, különösen pedig a bíróságok tevékenységét nem vizsgálhatja, ezért a panaszt hatáskör hiányában elutasítom.

Budapest, 2000. november 26.

Gönczöl Katalin