OBH 1200/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Ludányiné Dr. Sasadi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása
	Az Új Dunántúli Naplóban 1998. február 16.-án " Húsz családnál négy hónapja nincs víz " címmel közöltek szerint a Salgótarján és Környéke Vízmű Kft. 200 hátralékos család  vízszolgáltatását szüntette meg az ÁNTSZ hozzájárulásával. A tájékoztatás arra is kitért, hogy a jövőben tovább romlanak az életkörülményei a hátrányos helyzetbe került családoknak, mert  a Vízmű az országos szakmai szövetség állásfoglalását is figyelembe véve 25 %-kal fogja emelni szolgáltatásainak díját.
	A riportban közöltek tartalmára figyelemmel vizsgálatot rendeltem el, a szociális biztonság, a jogbiztonság és a tulajdonjog alkotmányos elvével összefüggésben.

A vizsgálat során megállapított tényállás
	Megkeresésemre Salgótarján Megyei Jogú Városának Polgármestere arról tájékoztatott, hogy a vízelzárásnak az a célja, hogy megállapodás jöjjön létre a Vízmű Kft. és az érintett fogyasztók között. Az üzemeltető a hátralékkal rendelkező fogyasztóknak felajánlotta, hogy tartozásukat  részletekben fizethetik meg. Azokkal szemben akik semmilyen anyagi kötelezettséget nem voltak hajlandók vállalni, a kft. élt a szolgáltatásból történő kizárás lehetőségével. Ezekben az esetekben adódott olyan helyzet is, amikor a vezeték tulajdonviszonyának rendezetlensége miatt - magánterületen lévő csővezeték - olyan állampolgárokat is kizártak a fogyasztásból, akik szerződésszerűen teljesítették kötelezettségüket. Az önkormányzat azoknak akik megfizették a fogyasztás díját, anyagi segítséget nyújt a közterületen új vezeték kiépítéséhez. A polgármester tájékoztatása szerint, a rendezetlen tulajdonviszonyú vezetékek megszüntetése érdekében, azoknak a fogyasztóknak akik rendszeresen megfizették a szolgáltatás ellenértékét, a saját ingatlanukon a bekötési vízóra kiépítéséhez  anyagi támogatást nyújtottak.
	A szociálisan rászorulók részére az önkormányzat létrehozta a LARES Otthon Megőrzéséért Közalapítványt. Az Alapítvány azokat támogatja, akik a közüzemi szolgáltatóval a részletfizetésben megállapodtak, illetőleg azokat segíti akiknek nincs díjhátralékuk.

Az ügy jogszabályi háttere

1959. évi IV. törvény
a Polgári Törvénykönyvről

201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért – ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik – ellenszolgáltatás jár.
387. § Közüzemi szerződés alapján a szolgáltató köteles meghatározott időponttól a fogyasztó számára folyamatosan és biztonságosan a fogyasztó igénye szerint meghatározott közüzemi szolgáltatást – így különösen gázt, villamos energiát és vizet – nyújtani, a fogyasztó pedig köteles időszakonként díjat fizetni.

1995. évi LVII. törvény
a vízgazdálkodásról

Víziközművekkel végzett közüzemi tevékenység
13. § (1) A víziközművek működtetése során végzett vízellátás, szennyvízelvezetés, -elhelyezés és -tisztítás, valamint egyesített rendszer esetén a csapadékvíz-elvezetés közüzemi tevékenység. A víziközművek működtetőit a közüzemi tevékenység keretében az ivóvízellátás és a szennyvízelvezetés szolgáltatására szerződéskötési kötelezettség terheli.
(2) Az (1) bekezdésben említett közüzemi tevékenységre a Polgári Törvénykönyvnek a szerződésre vonatkozó általános szabályait és a közüzemi szerződésre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) A közüzemi tevékenységgel nyújtott szolgáltatásért díjat kell fizetni. A díjfizetés elmulasztása miatt a vízellátást a közüzem korlátozhatja – termelési célú vízfelhasználásnál szüneteltetheti – azonban a létfenntartási ivó- és közegészségügyi, katasztrófa-elhárítási vízigények kielégítéséhez szükséges vizet ebben az esetben is szolgáltatni kell.
(4) A közüzemi szolgáltatás minőségi követelményeit, a feleket szerződés alapján megillető alapvető jogokat és kötelezettségeket – ideértve a szerződéskötési kötelezettség korlátozásának feltételeit is – a Kormány rendeletben állapítja meg.

38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet
a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről

9. § (1) Ha a fogyasztó a díjat a szerződésben rögzített feltételek szerint nem fizeti meg a mulasztásnak az e rendeletben meghatározott következményeire a szolgáltató – az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat (a továbbiakban: ÁNTSZ) területileg illetékes intézetének egyidejű értesítése mellett – fogyasztó figyelmét felhívja.
(2) A szolgáltató a szolgáltatást – a létfenntartáshoz, valamint a közegészségügyi, továbbá a tűzvédelmi követelmények teljesítéséhez szükséges vízellátás, a szennyvíz elvezetés szolgáltatás kivételével – az eredménytelen felszólítástól számított 30. naptól, amennyiben a szolgáltatási szerződésben a felek másként nem állapodtak meg, és az ÁNTSZ hozzájárulását beszerezte
a) korlátozhatja;
b) termelési célú vízfelhasználásnál szüneteltetheti, illetőleg három hónapon túli díjtartozás esetén 30 napos határidővel a szolgáltatási szerződést felmondhatja.
(3) A díjhátralék megfizetésének igazolásától számított öt naptári napon belül a szolgáltatónak a (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti intézkedéseket meg kell szüntetnie.
(4) Az ÁNTSZ-nek a (2) bekezdés szerinti előzetes hozzájárulása alapján a szolgáltató a bekötővezetéket leszűkítheti, lezárhatja.
(5) A szolgáltató a szolgáltatást a fogyasztó kérésére is szüneteltetheti, illetőleg megszüntetheti. Ennek költségei – ideértve a szolgáltatás újraindításának, továbbá a (2) és (4) bekezdés szerinti intézkedésnek a költségeit is – a fogyasztót terhelik.

96/1998. ( V. 13.) Korm. rendelet
a szociálisan hátrányos helyzetben lévők adósságterhének enyhítéséről és lakhatási körülményeik javításáról

5.§ ( 1 ) Az önkormányzat az adóssal kötött szerződés keretében adósságkezelési támogatást nyújthat, amelynek összege nem haladhatja meg az adósságkezelési támogatás körébe bevont, az adóst terhelő tartozások együttes összegének 70 %-át.

9/1992. (I. 30.) AB határozat

3. A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. Csak formalizált eljárás szabályainak követésével keletkezhet érvényes jogszabály, csak az eljárási normák betartásával működnek alkotmányosan a jogintézmények.

17/1992. (III. 30.) AB határozat

Az Alkotmány és az alkotmányos jogrendszer megfelelő védelemben részesíti az Alkotmányban meg nem jelenő, egyéb nevesített jogokat is. A vagyoni jogok alkotmányos védelme az Alkotmánynak a tulajdonjogot oltalmazó rendelkezéseiből [Alkotmány 9. § (1) bekezdés, 13. § (1) bekezdés] következik.

Érintett Alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
9. § (1) Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság, amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és egyenlő védelemben részesül.
17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.

A vizsgálat megállapításai

	A vizsgálatom során megállapítottam, hogy a Salgótarján és Környéke Vízmű Kft. nem alkalmazza megfelelően a hatályos jogszabályban megfogalmazottakat.
	A  közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995.( IV.5.) Kormányrendelet 9. § -a úgy fogalmaz, hogy a díjat nem fizető fogyasztókkal szemben alkalmazható a korlátozó intézkedés, tehát csakis azzal szemben aki az ellenszolgáltatást nem teljesíti. A  szerződésszerűen teljesítő állampolgároknak  a vízszolgáltatás  szüneteltetéséből adódó valamennyi kárát ezért a szolgáltatónak meg kell térítenie. A vízművek ilyenkor kihasználva monopolhelyzetét egyoldalú szeződésszegést követ el azokkal a fogyasztókkal szemben, akik megfizetik a szolgáltatás ellenértékét.  A magyar jogrend nem ismeri a kollektív felelősségre vonást, mindig csak a jogsértővel szemben engedi a szankció alkalmazását.
	A korlátozást tehát csak akkor alkalmazhatta volna a Vízmű, ha a szerződésszerűen teljesítő állampolgároknak a bekötési vízórát  az  önkormányzat anyagi támogatásával már kiépítették.
	A szociálisan hátrányos helyzetben lévők adósságterhének enyhítéséről és lakhatási körülményeik javításáról 96/1998. ( V. 13.) Korm. rendelet rögzíti, hogy adósságkezelés címén a helyi önkormányzatok a rászorulóknak támogatást nyújthatnak. A támogatás alkalmazásának feltételeit a helyi önkormányzatok rendeletben fogják szabályozni. A segítség nyújtás egyik feltétele az, hogy a rászoruló állampolgárok maguk is vállalják, hogy az adósságuk egy részét  valamilyen módon megfizetik.
	A Salgótarjánban alapított LARES Otthon Megőrzéséért Alapítvány is a szociálisan rászorultakat támogatja. Azonban azokat a családokat, akik olyan anyagi körülmények közé kerültek, hogy semmilyen módon  sem tudják adósságuk törlesztését vállalni,  kizárták a segélyezettek köréből.
	Közismert tény, hogy az önkormányzatok  segélyezésre fordítható kerete nem elegendő arra, hogy  az arra rászorultaknak, az életkörülményeik javítására megfelelő nagyságú összeget biztosítson. A Kormányrendelet is azok  megsegítésére született, akik vállalják a tartozás csökkentésének terheit.
	 Mindezekre figyelemmel mégis megkérem Polgármester Urat, ha pályázat útján vagy más forrásból valamilyen pénzösszeghez jut, támogassa azokat a családokat is, akiknek anyagi helyzete nem teszi lehetővé  adósságuk törlesztését. Az önhibájukon kívül hátrányos helyzetbe került állampolgárok, ha nem tudják felgyülemlett adósságukat csökkenteni, úgy a kamatok miatt egyre növekedni fog tartozásuk és elveszíthetik otthonukat, családjuk széthullását sem lehet megakadályozni.	
	A vizsgálatom alapján megállapítottam, hogy a Salgótarján és Környéke Vízmű Kft. azzal, hogy a szerződésszerűen teljesítő fogyasztókat is kizárta a közműves ivóvíz szolgáltatásból, megsértette az állampolgárok tulajdonhoz és jogbiztonsághoz való jogát, mely alkotmányos visszássághoz vezetett.

Ajánlás

	Felkérem a Salgótarján és Környéke Vízmű Kft. Igazgatóját az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján, hogy a jövőben korlátozó intézkedését csak a hatályos jogszabályokban foglaltak szerint alkalmazza.
	Felkérem Igazgató Urat, hogy az 1993. évi LIX. törvény 21. § (2) bekezdése alapján állásfoglalásáról, intézkedéséről 30 napon belül tájékoztasson.

Budapest, 1998. június 25.

Gönczöl Katalin