OBH 1145/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett újabb beadványában ismételten a lakóhelye közelében működő lőtérről származó zajhatást sérelmezte.

Vizsgálatom során tájékoztatást kértem a XVI. kerületi Polgármesteri Hivatal jegyzőjétől a panasszal kapcsolatos álláspontjáról, a Hivatal által tett intézkedésekről, továbbá a zajcsökkentés érdekében végzett átalakításokról.
Az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálattól két alkalommal kértem zajszíntmérést.

A megállapított tényállás

Panaszos és férje a beadvány előterjesztését követően személyesen, illetve távbeszélőn is több alkalommal sérelmezte a lőtérről származó zajhatást.

A kerület jegyzője válaszában beszámolt a lőtéren lefolytatott hatósági ellenőrzések tapasztalatairól. Az ellenőrzések során megállapították, hogy az Egyesület eleget tesz az önkormányzat korlátozó határozatában foglalt rendelkezéseknek. A lőtér működését szabályosnak találták, a felvett jegyzőkönyvek szerint a környéken a korlátozás óta gyakorlatilag megszűntek a panaszok.

A zajcsökkentés érdekében a lőtéren csökkentették a főbejárati lőállások számát. A csökkentett számú lőállásokat könnyűszerkezetes térelhatároló elemekkel választották el a lőtér belső, közös közlekedőterétől. A lőállások kilövési irány felé néző, korábban szabadon lévő részét fakeretbe szerelték, a falban lévő ablakok nyithatók a lőállásban tartózkodó lövész számára, amely lőállásban nincs lövész, ott az ablakok csukva vannak. A lőtérrész belső falát zajcsökkentő burkolattal látták el, a lőtér külső részén hangdiffuzorokat szereltek fel.

Az ÁNTSZ Fővárosi Intézetének zaj- és rezgésvizsgáló Laboratóriuma első átfogó vizsgálata során három  különböző napon végzett műszeres zajmérést. A mért értékek átlaga 54,6; 50,4; illetve 51,1 dB volt, míg a nappali 8 óra megítélési időre számolt megítélési A-hangnyomásszint 46, 39 és 43 dB értéket mutatott, ezért a Szakvélemény szerint a mérési napokon a lőtér működéséből származó környezeti zajterhelés nem volt olyan mértékű, hogy az a vonatkozó zajvédelmi előírások szerint kifogásolható lett volna.

Panaszos szerint szombati napokon a legkellemetlenebb a lőtérről származó zaj, ezért az ismételt vizsgálat alkalmával az ÁNTSZ szombati napon is végzett méréseket, illetve meghatározott fegyverekkel végzett lövések zajhatását külön is vizsgálta. Az újabb mérések eredménye nem mutat lényeges eltérést a korábbiakhoz képest, ezúttal sem kaptak olyan eredményt, amely a lőtér jelenlegi használatát megengedhetetlenné tenné; a lőtérről származó zajterhelés ekkor 44, illetve 47 dB értéket mutatott.

Az ügy jogszabályi háttere

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 25. §-a szerint ha az országgyűlési biztos álláspontja szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság valamely jogszabály vagy az állami irányítás egyéb jogi eszköze fölösleges, nem egyértelmű rendelkezésére, illetve az adott kérdés jogi szabályozásának hiányára (hiányosságára) vezethető vissza, a visszásság jövőbeni elkerülése érdekében javasolhatja a jogalkotásra, illetve az állami irányítás egyéb jogi eszköze kiadására jogosult szervnél a jogszabály (állami irányítás egyéb jogi eszköze) módosítását, hatályon kívül helyezését vagy kiadását. A megkeresett szerv állásfoglalásáról, illetve esetleges intézkedéséről hatvan napon belül értesíti az országgyűlési biztost.

A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 31. § (1) bekezdése kimondja, hogy a környezeti zaj és a rezgés elleni védelem kiterjed mindazon mesterségesen keltett energiakibocsátásokra, amelyek kellemetlen, zavaró, veszélyeztető vagy károsító hang-, illetve rezgésterhelést okoznak.
A 67. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a környezetre jelentős mértékben hatást gyakorló tevékenység megkezdése előtt környezeti hatásvizsgálatot kell végezni.
A (2) bekezdés a) pontja úgy szól, hogy a környezeti hatásvizsgálat szempontjából környezetre jelentős hatást gyakorló tevékenységnek minősül valamely - a Kormány által rendeletben meghatározott - létesítmény vagy művelet telepítése, megvalósítása, meglévő létesítmény vagy művelet felhagyása, jelentős bővítése, valamint a technológia- és a termékváltás, illetve ezek jelentős módosítása.

A zaj- és rezgésvédelemről szóló 12/1983. (V. 12.) MT rendelet 2. § (3) bekezdése szerint veszélyes mértékűnek minősül az a zaj is, amelyre - jellegéből adódóan - határértéket nem lehet előírni, illetőleg a zajkeltés azonos körülmények között nem ismételhető, de érzékszervi észleléssel megállapíthatóan emberek nyugalmát jelentős mértékben zavarja.

A környezeti hatásvizsgálat elvégzéséhez kötött tevékenységek köréről és az ezzel kapcsolatos hatósági eljárás részletes szabályairól szóló 152/1995. (XII. 12.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a környezetre jelentős hatást gyakorló tevékenységek [Kt. 67. § (2) bekezdés a) pont] körét e rendelet 1. számú melléklete határozza meg.

Az érintett alkotmányos jogok

Az országgyűlési biztos eljárása során a következő alkotmányos jogokat vizsgálta az üggyel kapcsolatban.

A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A 70/D. § (1) bekezdése rögzíti, hogy a Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

A vizsgálat megállapításai

A közúti-, a légi- és a vasúti közlekedésből származó, illetve az ipari eredetű zajok mellett a szabadidős tevékenységekből, így a lősportokból is származhat olyan mértékű zaj, amelyet a környezet zavarónak értékel.

A zaj rendkívül szubjektív kategória, az egyes emberekre gyakorolt hatása nagymértékben függ az egyéntől, a körülményektől. A lövészetből származó jellegzetesen impulzus zaj határértéket el nem érő, de azt megközelítő mértéke is lehet a lakók nyugalmát súlyosan zavaró körülmény.

Az évek óta fennálló panasz miatt két alkalommal kértem fel az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatot műszeres zajvizsgálat elvégzésére. Mindkét vizsgálat eredménye azt mutatja, hogy a zajterhelés megfelel a nappali 50 dB határértéknek.

Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala egy korábbi határozatában kifejtette, hogy egyetért az ÁNTSZ állásfoglalásával, mely szerint a lőtértől származó zajok - jellegükből adódóan - rendkívül zavaróak, lényegében a zajterhelési határértéktől függetlenül. Ez azt jelenti hogy a zajterhelési határérték alatti zajkibocsátás esetén is szükséges lehet a hatóság intézkedése.

A XVI. ker. Polgármesteri Hivatal rendelkezésemre bocsátotta néhány, a lőtér közelében lakó, illetve dolgozó személy nyilatkozatát tartalmazó jegyzőkönyv-másolatot. A nyilatkozók egybehangzóan azt közölték, hogy jelenleg a lőtér működése nem zavaró, az érintett ingatlanokra lövedék nem csapódik be. Ezzel szemben panaszos egy 1998-ban készült, 42 környékbeli lakos aláírását tartalmazó nyilatkozatot küldött, melyben az aláírók azt igazolják, hogy a lőtér működése környezetére zavaró hatást gyakorol.

Budapest XVI. kerületének polgármestere a panaszosnak írt tájékoztató levelében kifejtette, hogy a probléma teljes áttekintése után olyan megoldást próbálnak keresni, amely a megfelelő hasznosítást eredményezi. Ilyen lehet az épületek és a terület jelenlegi funkciójának megtartása azzal, hogy megfelelő zajvédelmi berendezések alkalmazásával és különböző intézkedésekkel csökkentenék a környezetet érő hatásokat. Ettől eltérő megoldási lehetőségként vetette fel a polgármester, hogy a területet az eddigiektől eltérő jelleggel hasznosítanák a jövőben.

Az országgyűlési biztosnak eljárása során figyelembe kellett vennie, hogy a Pesti Központi Kerületi Bíróságon kártérítési per van folyamatban panaszos férje mint felperes és az IKARUSZ Lövész Sport Egyesület mint alperes között. Az 1993. évi LIX. törvény 29. § (1) bekezdésének f) pontja az állampolgári jogok országgyűlési biztosának nem teszi lehetővé, hogy jogerős, vagy folyamatban lévő bírósági ügyben vizsgálatot folytasson, ezért további vizsgálatra hatáskör hiányában az ügy ezen részét illetően nincs lehetőségem. A kártérítés iránt indított perben a lőtérről származó zaj felperesre gyakorolt hatását a bíróság állapítja meg.

A Környezetvédelmi Minisztérium Környezeti Elemek Védelmének Főosztálya a panaszosnak adott tájékoztatásban a problémát akként értékelte, hogy a lőgyakorlatok környezeti zajhatása a jelenlegi mérési szabványok szerint értékelve nem a tényleges zavarással arányos eredményeket ad, így a zajkibocsátási határérték teljesítése esetén is zavaró zajként értékeli a környezete.

Az 1993. évi LIX. törvény felhatalmazza az országgyűlési biztost, hogy ha megítélése szerint a visszásság a jogi szabályozás hiányára vezethető vissza, javasolhatja az erre feljogosított szervnél a jogszabály módosítását.

Környezeti hatásvizsgálatot kell végezni a környezetre jelentős mértékben hatást gyakorló tevékenység megkezdése előtt. A 152/1995. (XII. 12.) Korm. rendelet 1. számú melléklete határozza meg a környezetre jelentős hatást gyakorló tevékenységek körét. Álláspontom szerint az a körülmény, hogy a fenti Korm. rendelet hatálya nem terjed ki a polgári lőterekre, a legmagasabb színtű testi és lelki egészséghez való joggal összefüggésben visszásságot okozhat, ezért felkérem a Környezetvédelmi Minisztert, hogy kezdeményezze a 152/1995. (XII. 12.) Korm. rendeletet módosítását úgy, hogy annak hatálya a polgári lőterekre is vonatkozzon.

Budapest, 1999. március 19.

Gönczöl Katalin