OBH 1064/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A Független Rendőrszakszervezet mohácsi alapszerve vezetőjének beadványa alapján  az 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el az ott dolgozók munkakörülményeivel kapcsolatos alkotmányos jogok érvényesülésének vizsgálatára.

Érintett alkotmányos jog:
Alk. 2. § (1) bek. Jogbiztonsághoz fűződő jog
Alk. 18. §  Az egészséges környezethez való jog
Alk. 70/D. § (1) bek. A legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog
Alkalmazott jogszabályok:
1996. évi XLIII. törvény a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról (Hszt.)
67. § A szolgálati viszony keretében a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró köteles:
a) a hivatásos állomány tagja feladatait a munkaköri leírásban rögzíteni, őt a szolgálati viszonyra vonatkozó szabályok, illetve az egyéb jogszabályok szerint foglalkoztatni, részére az egészséges és biztonságos szolgálatteljesítés feltételeit biztosítani;
b) a szolgálati feladatok ellátását úgy megszervezni, hogy a hivatásos állomány tagja a szolgálati viszonyból eredő jogait gyakorolni, kötelezettségeit teljesíteni tudja;
c) a feladatok elvégzéséhez szükséges tájékoztatást és irányítást megadni, a szolgálatteljesítéshez szükséges ismeretek megszerzését biztosítani.
68. § (1) A hivatásos állomány tagja köteles:
d) a számára meghatározott iskolai rendszerű oktatásban/képzésben részt venni, és az előírt vizsgákat letenni;
e) az egészségi, pszichikai és fizikai alkalmassági követelményeknek eleget tenni;
75. § (1) A hivatásos állomány tagjának meg kell felelnie a miniszter által meghatározott, a beosztásának és életkorának megfelelő egészségi, pszichikai és fizikai alkalmassági követelményeknek. Az alkalmasság elérésének és szintentartásának feltételeit a fegyveres szerv biztosítja.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott alkalmassági feltételeket az érintettek tudomására kell hozni, és az alkalmasságot rendszeresen ellenőrizni kell.
(3) A hivatásos állomány tagja köteles magát az ellenőrzéseknek alávetni.
(4) Ha a hivatásos állomány tagja az előírt követelményeknek nem felel meg, határidő kitűzésével az ellenőrzést meg kell ismételni.
(5) Ha a hivatásos állomány tagja a megismételt ellenőrzésen sem felelt meg a követelményeknek, az 56. § (5) bekezdése szerint kell eljárni.
87. § (1) Ha a szolgálat érdeke vagy rendkívüli eset (baleset, elemi csapás vagy súlyos kár megelőzése, illetőleg elhárítása, következményeinek felszámolása, továbbá egyéb előre nem látható körülmény bekövetkezése) szükségessé teszi, a hivatásos állomány tagja a 84. §-ban meghatározott szolgálatteljesítési időn túl, valamint a munkaszüneti és pihenőnapon is kötelezhető arra, hogy szolgálatot teljesítsen (túlszolgálat), illetőleg meghatározott ideig és helyen arra készen álljon. Nem minősül túlszolgálatnak az ügyeleti-, őr-, készültségi és készenléti szolgálat, valamint a gyakorlaton való részvétel.
(2) Az elrendelhető túlszolgálat tartama naptári évenként 300 óra, amely a miniszter által kiadott rendelkezésben további 50%-kal növelhető.
(3) A (2) bekezdésben írt korlátozás nem alkalmazható, ha a túlszolgálatra rendkívüli esetben kerül sor.
88. § (1) A (2) és (3) bekezdés szerinti túlszolgálatot az állományilletékes parancsnoknak írásban kell elrendelnie. A teljesített túlszolgálatról nyilvántartást kell vezetni.
(2) A hivatásos állomány tagját – az állományilletékes és annál magasabb parancsnok (vezető) kivételével – évi 150 óráig terjedő túlszolgálatért szabadidő, azon felüli túlszolgálatért – beleértve a rendkívüli esetben teljesítettet is – díjazás illeti meg. Az állományilletékes parancsnok a 150 órán belüli túlszolgálat díjazását is engedélyezheti, ha a szabadidő kiadása a szolgálat ellátását veszélyeztetné. Nem jár szabadidő vagy díjazás azért a túlszolgálatért, amelyért a hivatásos állomány tagja illetménypótlékban részesül.
(3) A túlszolgálatért annak időtartamával megegyező, ha pedig a túlszolgálatot a heti pihenőnapon vagy munkaszüneti napon teljesítették, a túlszolgálat kétszeresének megfelelő szabadidő, illetőleg díjazás jár.
(4) A túlszolgálatért járó szabadidőt a túlszolgálatot követő napon (napokon), de legkésőbb 30 napon belül kell kiadni. Ettől el lehet térni, ha a túlszolgálat havi vagy éves szolgálatteljesítési idő keretében történt.
(5) A túlszolgálatért annak idejére távolléti díj jár, amelyet legkésőbb a tárgyhónapot követő 2. hónapban kell kifizetni.
179. § (1) A hivatásos állomány tagjai egészségének és testi épségének védelmét az őket terhelő fokozott igénybevétel követelményeinek megfelelően kell biztosítani.
(2) A hivatásos állomány tagjai egészségük megőrzéséhez, illetve helyreállításához egészségügyi szolgáltatásra a társadalombiztosítási szabályok alapján jogosultak.
(3) Az egészségügyi szolgáltatás a fegyveres szerv által fenntartott, támogatott vagy az Országos Egészségbiztosítási Pénztár által finanszírozott egészségügyi intézményeknél vehető igénybe.
140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény végrehajtásáról 
41. § Készenléti pótlékra (díjra) jogosult, aki szolgálati időn kívül elérhető helyen köteles tartózkodni, ahonnan szolgálati feladatra bármikor igénybe vehető. A készenléti pótlékban (díjban) részesülő éjszakai és délutáni pótlékra nem jogosult.
1993. évi XCIII. törvény a munkavédelemről, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 5/1993. (XII. 26.) MüM rendelettel (Mvt.)
Mvt. 1. § (1) E törvény alkalmazásában munkavédelem: a szervezett munkavégzésre vonatkozó biztonsági és egészségügyi követelmények, továbbá e törvény céljának megvalósítására szolgáló törvénykezési, szervezési, intézményi előírások rendszere, valamint mindezek végrehajtása.
(2) A Magyar Köztársaság területén munkát végzőknek joguk van a biztonságos és egészséges munkafeltételekhez.
Mvt. 2. § (1) Az állam – a munkavállalók és a munkáltatók érdekképviseleti szerveivel egyeztetve – meghatározza az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés alapvető követelményeit, irányítási és ellenőrzési intézményeit, valamint kialakítja az egészség, a munkavégző képesség megóvására, a munkabiztonságra és a munkakörnyezetre vonatkozó országos programját, amelynek megvalósulását időszakonként felülvizsgálja.
(2) Az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés követelményeinek megvalósítása – a munkavállalók ez irányú felelősségével összhangban – a munkáltató kötelessége.
(3) Az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés követelményei megvalósításának módját – a jogszabályok és a szabványok keretein belül – a munkáltató határozza meg.
Mvt. 9. § (1) A törvény hatálya – a (2)–(3) bekezdésekben megállapított kivételekkel – kiterjed minden szervezett munkavégzésre, függetlenül attól, hogy az milyen szervezeti vagy tulajdoni formában történik.
(2) A törvény meghatározott rendelkezéseit alkalmazni kell a munkavégzés hatókörében tartózkodóra is (járókelő, látogató, szolgáltatást igénybe vevő stb.).
(3) Rendkívüli munkavégzési körülmények esetére (pl. mentési, katasztrófaelhárítási tevékenységek), illetve a fegyveres erőknél, a fegyveres testületeknél és rendészeti szerveknél munkavégzésre irányuló jogviszonyban, büntetés-végrehajtási jogviszonyban kifejtett munkatevékenységre az illetékes miniszter által kiadott külön jogszabály e törvény figyelembevételével kivételesen indokolt esetben eltérő követelményeket, eljárási szabályokat állapíthat meg az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzésre vonatkozóan.
Mvt. 24. § Minden munkavállaló részére biztosítani kell
a) megfelelő mennyiségű, az egészségügyi előírásoknak megfelelő minőségű ivóvizet;
b) a munkahely és a munka jellegének megfelelően az öltözködési, tisztálkodási, egészségügyi, étkezési, pihenési és melegedési lehetőséget.
Mvt. 25. § A munkahely és a munka jellegének megfelelően gondoskodni kell a rendről, tisztaságról, a keletkező szennyező anyagok, szennyvíz, hulladék kezeléséről oly módon, hogy veszélyt vagy egészségi ártalmat ne okozzanak és a környezetet ne károsítsák.
Mvt. 31. § A munkahely természetes és mesterséges megvilágítása elégítse ki a munkavégzés jellegének megfelelő világításra vonatkozó követelményeket.
Mvt. 33. § (1) A munkahelyiségben a munkavállalók létszámát, a tevékenység jellegét és a veszélyforrásokat figyelembe véve elegendő mennyiségű és minőségű, egészséget nem károsító levegőt és klímát kell biztosítani.
Mvt. 34. § A szabadtéri munkahelyen – a munkavégzés jellegének és a munkakörülményeknek megfelelő műszaki megoldásokkal, munkaszervezéssel, egyéni védelemmel, melegedési lehetőséggel, védőitallal – gondoskodni kell a munkavállalók időjárás elleni védelméről.

33/1997. (V. 13.) BM–IM–TNM együttes rendelet a fegyveres szervek hivatásos és szerződéses állományának egészségi, pszichikai és fizikai alkalmassága, az ideiglenes szolgálat-, keresőképtelenség, illetve az állomány megváltozott egészségi állapotú tagjai egészségügyi felülvizsgálatának elbírálásáról és a belügyi egészségügyi intézmények igénybevételéről
3. § (1) A fegyveres szervek vezetői (parancsnokai) a Hszt. 67. § a) pontjában meghatározott kötelezettségeik teljesítése során:
a) biztosítják beosztottaik számára a szolgálatellátás és a munkavégzés során az egészséget nem veszélyeztető, biztonságos munkavégzés feltételeit;
b) gondoskodnak beosztottaik egészségvédelméről, annak javítása érdekében megkövetelik a kötelező jellegű orvosi, pszichikai, fizikai (erőnléti) vizsgálatokon, a kötelező védőoltásokon történő részvételt;
c) az állományilletékes parancsnokok az egészségügyi szolgálat bevonásával rendszeresen, de legalább kétévenként vezetői értekezleten átfogóan értékelik beosztottaik általános egészségügyi helyzetét.
(2) A fegyveres szervek hivatásos állományának valamennyi tagja köteles:
a) a tőle elvárható módon közreműködni a saját és mások egészségvédelmében, és elősegíteni az egészségügyi célkitűzések megvalósítását;
b) betartani a közegészségügyi és a járványügyi előírásokat, a fertőző betegségek megelőzésére és leküzdésére vonatkozó rendelkezéseket;
c) megjelenni a kötelező jellegű orvosi vizsgálatokon, védőoltásokon;
d) betartani az egészségének megóvása, illetőleg gyógyulása érdekében az előírt orvosi utasításokat és gyógymódokat.
21. § (1) A hivatásos állomány 50 év alatti tagjainak fizikai alkalmasságát a Hszt. 75. § (1) bekezdésében meghatározott követelmények szerint évente egy alkalommal fizikai állapotfelmérésen kell ellenőrizni.
(5) Nem megfelelő minősítés esetén ismételt állapotfelmérést kell végrehajtani, az előző felmérést követően legkorábban 30 nap elteltével, legkésőbb 90 napon belül.
(6) Ismételt nem megfelelő minősítés esetén a fegyveres szerv egészségügyi szolgálatának bevonásával vizsgálni kell a kiváltó okokat, az érintett személynek a beosztás ellátására való alkalmasságát.

Megállapított tényállás:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának vizsgálata a Mohács Városi Rendőrkapitányság épületeinek helyszíni megtekintése és a beadványozó, valamint a kapitányság több kikérdezett hívatásos és közalkalmazotti állományba tartozó munkatársától kapott tájékoztatás alapján a következőket állapította meg:
	A rendőrkapitányság két épületben - Deák tér 1. sz. és Szt. István u. 16. sz. alatt - működik. A Deák téri főépületben van a kapitányság vezetése, a bűnügyi osztály, a közrendvédelem és az igazgatásrendészet, az ügyelet és a segédhivatal. A másik épületben a közlekedési, szabálysértési előadók és a közlekedési nyilvántartó van elhelyezve, az alagsorban működik egy klubhelyiség és a házban egy magánlakás is van.
	A kapitányságon dolgozók létszámához viszonyítva az épületek szűkösek, minden irodában több személy dolgozik. Jellemző, hogy a bűnügyi vezetőnek sincs külön irodája, a gépíróval közös helyiségben dolgozik. Az elhelyezési problémákat a rendőri vezetés ismeri. Az elmúlt évben az ORFK által végzett felmérés során megállapították, hogy a kapitányságon 534 m2 alapterületű bővítésre van szükség, amelynek költsége 62,4 millió forint.
	A kikérdezett munkatársak tájékoztatása szerint az épületek részleges tisztasági festése néhány éve megtörtént, ennek ellenére az irodák többsége elhanyagolt, az ajtótokok mellett a falak repedezettek, több helyen vizes, salétromos foltok láthatók. Mindkét épületben több helyen beázott a mennyezet, leomlott vagy omlásveszélyes a vakolat. A mellékhelyiségek állapota minősíthetetlen. Dugulás miatt egy részük le van zárva. Egyes WC-ket a férfi és női dolgozók kényszerűségből közösen használják. Az ajtók nagy része nem zárható. WC papír és törölköző nincs. A főépületben egy működőképes zuhanyozó van, de ezt sem használják, mivel az ajtó nem zárható.
	A kapitányság alagsori fogdáját néhány éve bezárták, mert emberi tartózkodásra alkalmatlan volt. A helyiségeket jelenleg különböző egyéb funkcióval - bűnjelkamra, felismertető szoba - hasznosítják. Az alagsorban van a járőrök pihenő, öltöző és irodahelyisége, továbbá az előállító szoba is. A járőrök szobája dohos, bútorzata elhanyagolt, pihenésre alkalmatlan. Itt található néhány kondicionáló eszköz - gyúrópad, bordásfal, súlyemelő készlet - de használatukat a szolgálattal járó feladatok ritkán teszik lehetővé. Az előállító szoba felszerelése két betonba csavarozott lábú, farostlemez székből áll. A helyiségben fűtés nincs, ugyanakkor - egy fali áttörésen keresztül - közvetlenül az udvarra szellőzik. Az előállítás időtartamától és a külső hőmérséklettől függően a fogvatartás egészségkárosító is lehet.  Amikor több előállított van, akkor a járőrpihenőben tartják a rendőrök az előállított személyeket is.
	A kapitányság folyamatos, 24 órás szolgálatot ellátó ügyeletén pihenési lehetőség nincs. A segédhivatal zsúfolt, minden helyet az ügyiratok foglalnak el, az irattározás nincs megoldva.
	A főépületben gázkazánnal működő központi fűtés van, a munkahelyek fűtésére nem volt panasz.  Az irodák többségében fénycső világítás van, az armatúrák burkolatai sok helyen hiányoznak vagy le vannak szerelve. A Szt. István utcai épület szennyvíz elvezetése a folyosó alatti csatornában történik, az ott dolgozók szerint a folyosón lévő csatornafedelek szigetelése ellenére a bűz állandóan érezhető. Az épületben gázkonvektorokkal fűtenek, a berendezések elavultak, javításuk alkatrész ellátási problémák miatt már nem oldható meg. Az elektromos hálózatra nagyobb teljesítményű fogyasztók nem kapcsolhatók, földelt csatlakozó aljzatok nincsenek, az érintésvédelmi hiányosságok miatt a hálózat teljes felújításra szorul. Az ügyfélfogadás körülményei kifogásolhatók, pedig a közlekedési nyilvántartó ügyfélforgalma igen jelentős. A zsúfoltságot csökkentené, ha több ablaknál lehetne az ügyfeleket kiszolgálni.
	Az állomány részére az étkezési lehetőséget nem szervezték meg. Néhányan a közeli iskolában ebédelnek, de a többség napközben meleg ételt nem fogyaszt, otthonról hoznak magukkal élelmet. Az élelem tárolásához kevés a hűtőszekrény. A járőrök helyiségében az egyik rendőr által behozott, saját tulajdonú hűtőszekrény működik. A munkahelyen történő étkezés higiéniája a körülményekre tekintettel egyáltalán nem biztosítható.
	A kapitányság műszaki felszerelése a szolgálati feladatokhoz megfelelő. Elegendő és működőképes járműparkkal rendelkeznek. Egy gépkocsit nemrég - az eredményes munka elismeréseként - kaptak, amelyet jelenleg a kapitányság vezetője használ. Megkezdődött a telefonhálózat korszerűsítése és új telefonközpont kialakítása. Általában a hírközlési eszközök és lehetőségek elfogadhatóak. A kapitányság a helyi közbiztonsági alapítványtól 10 db. számítógépet kapott, amelyek jelentős segítséget nyújtanak a munkához. A használók kifogásolták, hogy képernyő védő csak néhány géphez van rendszeresítve, beszerzésükre még ígéretet sem kaptak, enélkül pedig nagyon fárasztó és szemrontó az egész napos munka. Elmondták azt is, hogy irodai papírból keveset kapnak, hónapokig nem volt megfelelő az ellátás.
	A munkafeltételeket nagyon megnehezíti a fogda hiánya, mivel a járőrök napi tevékenységének jó részét az őrizetesek szállítása teszi ki. Általában Komlóra szállítják az őrizetbe vett személyeket. A jelentős távolság miatt a gépkocsik futásnormáját szinte csak ez emészti fel. Sőt emiatt a közbiztonsági állomány túlszolgálatra is kényszerül. A költséges és időigényes szállítások miatt a közterületen nincs megfelelő létszámú rendőr.
	A kikérdezett rendőrök szerint az állomány egészségügyi ellátása megfelelő, a helyi háziorvosi szolgálat és a megyeszékhelyi rendőrorvos biztosítja a gondozást. Az állomány fiatal átlagéletkora is hozzájárul ahhoz, hogy komolyabb megbetegedések nincsenek. A múlt évben a kapitányság minden munkatársa kötelező egészségügyi szűrésen vett részt. A rendőrök élet- és munkakörülményeinek országgyűlési biztosi vizsgálatát követően az alkalmassági követelményeknek való megfelelést is vizsgálták, az állomány többsége az előírásoknak megfelelt. Hetenként két óra sportolási lehetőséget biztosítanak a rendőrök részére egy bérelt tornateremben. Az állomány a kategóriánként előírt lőgyakorlatokon rendszeresen részt vesz.
	Az elhelyezési gondokon kívül a túlterheltség okoz nehézségeket az állománynak. A nyomozók és a közbiztonsági állomány egyaránt rendszeresen teljesít túlszolgálatot, aminek csak egy részét ellentételezik készpénzben, a ki nem fizetett túlórák szabadidővel történő kompenzálására a létszámhiány miatt nincs lehetőség. A 60-100 órás túlszolgálat átlagosnak tekinthető, ugyanakkor csak 15 órát tudnak kifizetni. Az alegységenként vezetett nyilvántartásokban csak a kifizethető órákat tüntetik fel, ami töredéke a tényleges teljesítésnek.
	A bűnügyi állomány számára - elsősorban a technikusoknak - jelentős igénybevétellel jár a készenléti szolgálat. 1998. január hóban a készenléti pótlékra jogosító időről készített kimutatás szerint egy fő 200 óra feletti, egy fő 195 óra készenléti szolgálatot teljesített. Az átlagos szolgálat itt is 50 és 100 óra között mozog, 50 óránál kevesebb idő csak két személynél fordult elő. Berendelés esetén már a túlszolgálat szerint kellene elszámolni a munkában töltött időt, de a szűkös pénzügyi keretek itt is korlátozzák a kifizetéseket. 
	A bűnügyi állományból többen nem tudták kivenni a szabadságukat, van aki 20 napot hozott át a múlt évről. Az osztály megbízott vezetője szerint a tehermentesítést, az ügyek átszignálását nem tudják megoldani. Előfordult, hogy a tüdőgyulladás miatt felmentett nyomozót csak három nappal később tudták hazaküldeni. A krónikus létszámhiány okát a szolgálati törvényben előírt képesítési követelményekben (csak megfelelő iskolai végzettségű, szakmai képesítéssel rendelkező rendőr léphet szolgálatba) és az alacsony fizetésekben látják. A szolgálati túlterheltség ellenére mindenkinek - aki kéri - engedélyezik, hogy másodállást vállaljon. A szabadidejükben sokan őrző-védő cégeknél dolgoznak vagy egyéb módon egészítik ki a jövedelmüket. A kapott információk szerint azonban a kapitányság vezetője csak egy meghatározott őrző-védő vállalkozásnál engedélyezi a munkavégzést, a többi, hasonló cégnél nem.
	A fegyelmi tiszt tájékoztatása szerint a kapitányságon az elmúlt évben 12, idén 5 fegyelmi eljárás indult. A legtöbb eljárásra az ügykezelési szabályok megsértése, határidők elmulasztása miatt került sor. Büntetőeljárás 3-4 esetben,  általában állampolgári feljelentések alapján, az esetek többségében bántalmazás hivatalos eljárásban bűncselekmény gyanúja miatt indult. Az elrendelt nyomozásokat az ügyészségi nyomozóhivatal megszüntette.
	A kapitányságon a Belügyi Dolgozók Szakszervezete és a Független Rendőr Szakszervezet működik, az FRSz taglétszáma kevéssel több, mint a BDSz-é. Csaknem mindenki tagja valamelyik érdekképviseletnek, néhányan - köztük a kapitányság vezetője -mindkét szervezethez csatlakoztak. A szakszervezetek működését a vezetők nem akadályozzák, a törvényben rögzített érdekképviseleti jogok gyakorlása a tisztségviselők szerint zavarmentes. Az érdekképviseleti tevékenység részeként a fegyelmi eljárás alá vont tagjaiknak - igény esetén - jogi képviseletet is biztosítanak. Az elmúlt évben két esetben került erre sor. A kapitányság vezetője a szolgálati viszonnyal összefüggő anyagi, szociális és kulturális érdekeket érintő intézkedésekről a szakszervezetek vezető tisztségviselőit formálisan tájékoztatja, de véleményt nem kér tőlük. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának vizsgálatát megelőzően a Független Rendőr Szakszervezet főtitkára is látogatást tett a kapitányságon, de amikor bejelentette, hogy az őr-járőr öltözőhelyiséget szeretné megtekinteni, ezt a kapitányság vezetője nem tette lehetővé.	 
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának vizsgálatára az FRSz helyi vezetőjének levele alapján került sor, aki beadványáról előzetesen tájékoztatta a kapitányt, így az sem a helyi, sem a területi rendőri vezetés számára nem volt váratlan. A vizsgálat vezetője az egyeztetés érdekében telefonon jelezte a vizsgálat várható időpontját - február 26-át - és külön kérte, hogy ennek során a kapitányság vezetője adjon tájékoztatást az állomány helyzetéről. A kérés ellenére a kapitány nem nyújtott segítséget a vizsgálathoz, a kapitányságról a vizsgálat idejére eltávozott.

	A fentiek összegzéseként megállapítható, hogy a Mohácsi Rendőrkapitányságon az állomány elhelyezési, munkavégzési körülményei, a megfelelő munkafeltételek biztosításának hiánya sértik a szolgálati törvényben és a munkavédelemről szóló törvényben, illetve végrehajtási rendelkezéseikben meghatározott jogot a biztonságos és egészséges munkafeltételekhez, ezáltal az egészséges környezethez és a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való alkotmányos jogot is.
	A túlszolgálat elszámolásának rendezetlensége - különösen arra tekintettel, hogy megoldására vonatkozóan a rendőrök élet- és munkakörülményeivel kapcsolatos alkotmányos jogok érvényesülésének átfogó vizsgálatát követően ajánlást tettem az országos rendőrfőkapitánynak - sérti a jogállamiság és a jogbiztonság alkotmányos alapelvét.
	A rendőrkapitányság vezetőjének a vizsgálat idején tanúsított, kimentés nélküli távolmaradása nehezítette az állampolgári jogok országgyűlési biztosa által elrendelt vizsgálat során az objektív helyzet teljes feltárását, ezzel sértette az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (3) bekezdésében foglaltakat és önmagában is alkotmányos visszásságot idézett elő.

	Ajánlás:
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján ajánlom az Országos Rendőr-főkapitánynak: 
vizsgáltassa meg, hogy a kapitányságvezető távolléte indokolt volt-e és intézkedjék, hogy alárendelt szerveinél az egyes vizsgálatokkal érintett, illetékes parancsnokok a hivatkozott törvény alapján személyesen is segítsék elő az országgyűlési biztosok munkáját,

intézkedjék, hogy a Mohácsi Rendőrkapitányságon a biztonságos és egészséges munkafeltételekhez szükséges legfontosabb fenntartási és felújítási feladatok végrehajtása megkezdődjék - figyelemmel az ORFK 1997. október 31-én elkészített országos állapotfelmérésének megállapításaira - különös tekintettel a higiéniai követelményeknek megfelelő mosdók, csatornázás,  a biztonságos elektromos hálózat kialakítására,

vizsgálata eredményéről és a tett intézkedésekről adjon tájékoztatást.

ajánlom a Somogy Megyei Rendőr-főkapitánynak:

intézkedjék, hogy a teljesített túlszolgálatok nyilvántartása, összesítése és ellentételezése a hatályos 15/1997. sz. ORFK Utasítás szabályai szerint történjék, amennyiben pedig a szabadidővel történő ellentételezés létszámhiány miatt nem valósítható meg és a túlszolgálat kifizetésére sincs lehetőség, túlszolgálat elrendelésére ne kerüljön sor,

gondoskodjék arról, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosának vizsgálatáról készült jelentést az alárendelt állomány megismerje.

intézkedéséről adjon tájékoztatást.

Budapest, 1998. március

Gönczöl Katalin