OBH 964/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kiss László                                                                                                    

Az eljárás megindítása:
	A rendőrség hivatásos állományába tartozó panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert véleménye szerint alaptalanul indítottak ellene fegyelmi, szabálysértési és büntetőeljárást. A panasz alapján  az 1993. évi LIX. tv. 17. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el.
 
Érintett alkotmányos jogok:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
5. § (1) A hatóságok feladata, hogy az eljárás minden szakaszában a tényállást alaposan és hiánytalanul tisztázzák, a valóságnak megfelelően állapítsák meg, a terhelő és mentő, valamint a büntetőjogi felelősséget súlyosító és enyhítő körülményeket egyaránt figyelembe vegyék. Fel kell deríteni azokat az okokat és körülményeket is, amelyek a bűncselekmény elkövetését közvetlenül lehetővé tették.
(2) Az eljárásban részt vevő személyek az e törvényben meghatározott esetekben és módon kötelesek és jogosultak a bizonyításban közreműködni.
(3) A büntetőeljárásban szabadon felhasználható minden olyan bizonyítási eszköz és bizonyíték, amely a tényállás megállapítására alkalmas lehet; a hatóságok ezeket egyenként és összességükben szabadon értékelik, és ezen alapuló meggyőződésük szerint bírálják el.
61. § (2) Az eljárás során fel lehet használni a bizonyítás olyan eszközeit is, amelyeket az arra illetékes hatóságok - a törvényben meghatározott feladataik teljesítése során - a büntetőeljárás megindítása előtt szereztek meg.
(3) A bizonyítás eszközeinek nincs előre meghatározott bizonyító ereje.
(4) A kétséget kizáróan nem bizonyított tényt a terhelt terhére értékelni nem lehet.

1996. évi XLIII. törvény a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
119. § (1) Fegyelemsértést követ el, és fegyelmi eljárás keretében felelősségre kell vonni a hivatásos állomány tagját, ha a szolgálati viszonnyal kapcsolatos kötelezettségét vétkesen megszegi.
(2) A fegyveres erők, a rendőrség, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok és a büntetés-végrehajtási szervezet hivatásos állományú tagja olyan szabálysértésének elbírálására, amelyet a szolgálati helyen vagy a szolgálattal összefüggésben követett el, a fegyelmi eljárás szabályait kell alkalmazni.

Megállapított tényállás:
	A panaszos - Cs. F. r. törzsőrmester - körzeti megbízottként dolgozott a Mohácsi Rendőrkapitányság illetékességi területéhez tartozó Majs községben. 1997. október 9-én 20 órára, a kapitányság közrendvédelmi és bűnügyi állományával együtt, akcióra rendelték be a Mohácsi Rendőrkapitányságra. Az akció célja illegálisan tartott lőfegyverek lefoglalása volt. Az éjszaka folyamán több helyen tartottak házkutatásokat és ezek eredményeként nagy mennyiségű lőfegyvert foglaltak le. 
	Az akció során többek között házkutatásra került sor T. L. bólyi lakosnál is. Lakásán egy ismeretlen eredetű vadászfegyvert foglaltak le, amiről gyanúsítottként történt kihallgatása során azt állította, hogy feltehetően Cs. F. hagyta nála. Állítása szerint a fegyvert a nyár elején látta Cs. F.-nél, aki azt mondta neki, hogy találta valahol és le akarja adni. Vallomása szerint Cs. F. vadkár bejelentése ügyében járt a lakásán kb. három héttel korábban. Abban a helyiségben, ahol a rendőrök megtalálták a fegyvert, nagy rendetlenség van, ezért a megtalálásáig nem figyelt fel rá. 
	A kihallgatáson elhangzottak alapján a kapitányság vezetőjének utasítására - a Baranya Megyei Ügyészségi Nyomozó Hivatal szóbeli tájékoztatását követően - halaszthatatlan nyomozási cselekményként - a megyei főkapitányság helyszínre hívott munkatársai házkutatást tartottak Cs.F. lakásán és a tulajdonában lévő volt határőrlaktanya helyiségeiben.
	A házkutatás során további fegyvereket nem találtak, de megállapították, hogy önvédelmi fegyverét szabálytalanul tárolta, ezért azt lefoglalták. A nyomozási cselekmény idejére elvették tőle a szolgálati fegyverét is. A panaszos ekkor jelentette parancsnokának, hogy 5 db. lőszere hiányzik, amelyeket állítása szerint az előző napon kóbor kutyákra lőtt ki.
	Cs. F. ellen a kapitányságvezető még aznap, 1997. október 10-én feljelentést tett a Baranya Megyei Ügyészségi Nyomozó Hivatalnál visszaélés lőfegyverrel bűntettének alapos gyanúja miatt. A Nyomozó Hivatal a feljelentés adatait nem találta elégségesnek az alapos gyanú megállapításához, ezért a panaszost tanúként hallgatták ki. Az ugyancsak tanúként kihallgatott T. L. a korábbi vallomását módosította. A tanúk szembesítése során sem lehetett tisztázni a vadászfegyver eredetét. A Nyomozó Hivatal a nyomozást 1997. december 8-án a Be. 139. § (1) bekezdés a) pont II. fordulata alapján - mivel a bűncselekményt nem a feljelentett követte el - megszüntette. A Mohácsi Rendőrkapitányság vezetője 1997. december 22-én T. L. ellen hamis vád miatt feljelentést tett, amelyért az illetékes ügyészség el is marasztalta.
	Az önvédelmi fegyver szabálytalan tárolása miatt a panaszost szabálysértési eljárás keretében elmarasztalták. Az eljárást - a Mohácsi Rendőrkapitányság kizárása miatt - a Pécsi Rendőrkapitányság folytatta le. 1998. január 15-én kelt 2738/1997. szabs. sz. határozatában az I. fokú szabálysértési hatóság tárgyalás tartása nélkül 5000 forint pénzbírsággal sújtotta a panaszost, aki a határozat ellen kifogással élt. A terhére rótt szabálysértés elkövetését elismerte, azonban kifogásolta, hogy az eljárást nem a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény rendelkezései alapján folytatták le. A panaszos az ORFK Igazgatásrendészeti Főosztály határozata alapján önvédelmi fegyverét visszakapta.
	A panaszos 1998. február 26-án áthelyezési kérelmet nyújtott be a megyei rendőrfőkapitányhoz. A Mohácsi Rendőrkapitányság vezetője a létszámhiányra tekintettel 1998. július 1-ei hatállyal javasolta a kérelem teljesítését. Cs. F. kihallgatást kért az ORFK közbiztonsági igazgatójától. Meghallgatását követően, az ORFK vezetője 1998. május 16-i hatállyal áthelyezte a Dunai Vizirendészet állományába.
	
A vizsgálat megállapításai:
	A Baranya Megyei Rendőrfőkapitányság vezetőjétől és a Baranya Megyei Ügyészségi Nyomozó Hivataltól beszerzett iratok alapján megállapítottam, hogy a büntetőeljárás megindítására az ügyészséggel folytatott konzultációt követően, egy gyanúsított vallomása és a tőle lefoglalt tárgyi bizonyíték alapján került sor.
	A bűncselekmény gyanújával kapcsolatos adatok mérlegelését a büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény 5.§ (1) bekezdése a nyomozó hatóságok, illetve az ügyészség, vádemelés esetén pedig a bíróság hatáskörébe utalja, minthogy a tényállás tisztázását az eljáró hatóságok feladatává teszi. Ennek megfelelően az országgyűlési biztos nem mérlegelheti a nyomozás során felmerült bizonyítékokat, csak azt állapíthatja meg, hogy a hatóság a jogszabályoknak, végső soron az Alkotmánynak megfelelően járt-e el, a hatóságok intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása okozott-e alkotmányos visszásságot. Olyan adat nem merült fel vizsgálatom során, amely arra utalt volna, hogy a rendőrség vagy az ügyészségi nyomozó hivatal átlépte a mérlegelési jogkör alkotmányos korlátait. Az eljárásokat az eljáró szervek a hatályos jogszabályok alapján folytatták. Cs. F. az eljárások során maradéktalanul élhetett jogorvoslati jogaival, panaszait határidőben elbírálták. 
	A panaszossal szemben elrendelt szabálysértési eljárás megalapozott volt. A hivatásos állományba tartozók szabálysértései ügyében akkor kell a Hszt. alapján eljárni és a fegyelmi eljárás szabályait alkalmazni, ha a szabálysértést a szolgálati helyen vagy a szolgálattal összefüggésben követték el. Az önvédelmi fegyver magánlakásban történő tárolási szabályainak megsértése nem tartozik a szolgálati fegyelemsértések körébe.
	A vizsgálat kiterjedt a 317/1997. Fe. sz. fegyelmi eljárás (a panaszos szolgálati fegyveréből hiányzó lőszerek ügyében) és a 323/1997. Fe. sz. fegyelmi eljárás (szabálysértési feljelentések iratainak eltűnése - temetői rongálás, zászlólopás, motor alkatrészek ellopása miatt tett feljelentések) irataira is. 
	A 317/1997. Fe. sz. ügyben hozott határozat ellen Cs. F. panasszal nem élt. Az iratok eltűnése miatt indított eljárásban a Független Rendőrszakszervezet jogi képviselőt hatalmazott meg, aki az eljárást megalapozatlannak tartotta. Cs. F. a fegyelmi határozat ellen panasszal élt. A Baranya Megyei RFK. fegyelmi főelőadója az eljárást felülvizsgálta. Megállapításai alapján a főkapitányság vezetője a felelősségrevonás mértékét megrovásról feddésre enyhítette. A felülvizsgálat során megállapított eljárási hibák miatt, valamint az ORFK által folytatott vizsgálat eredményeként a megyei főkapitány utasította a Mohácsi Rendőrkapitányság vezetőjét, hogy tegyen intézkedést a hasonló esetek elkerülésére. A megyei RFK. szoros felügyelet alá vonta a kapitányság fegyelmi előadójának munkáját. 

	A fentiek alapján az ügyben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság nem állapítható meg, a panaszos által sérelmezett intézkedéseket az eljárások során, illetve a vezetői intézkedések eredményeként orvosolták, ezért a további vizsgálatot lezárom. 

Budapest, 2000. május 15.

Gönczöl Katalin