0BH 934/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:

Panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy szomszédja engedély nélküli melléképület építési ügyében a Nagykanizsai Polgármesteri Hivatal nem intézkedik.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mert felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal, valamint az 57. § (5) bekezdésében biztosított jogorvoslati joggal összefüggésben visszásság lehetősége. Eljárásom során bekértem az iratokat a Nagykanizsa Megyei Jogú Város jegyzőjétől.

Érintett alkotmányos jogok:

- " A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam." [Alkotmány 2. § (1) bekezdés]
- "A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.. [Alkotmány 57. § (5) bekezdés]

Alkalmazott jogszabályok:

- Az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. tv. 
- Az építésügyről szóló 1964. évi III. tv.
- Az építési és a használatbavételi engedélyezési eljárásról szóló 12/1986. (XII.30.) ÉVM rendelet

Megállapított tényállás:

Panaszos szomszédjait az első fokú építésügyi hatóság 1993-ban az általuk végeztetett melléképület-építési munkák leállítására, a már elkészült építmény lebontására, a panaszos ingatlanában okozott kár helyreállítására kötelezte. Kötelezett fellebbezését elbírálva a Zala Megyei Közigazgatási Hivatal jogelődje az első fokú határozatot megsemmisítette és a hatóságot új eljárásra utasította. Döntését azzal indokolta, hogy az első fokú hatóság nem vizsgálta, hogy a melléképület építési engedély köteles-e vagy sem, valamint félreérthető rendelkezéseket tartalmaz.

Az új eljárás során az első fokú építésügyi hatóság 1993. novemberében hozott határozatával kötelezte építtetőt, hogy az átépített (felépített) melléképületre 60 napon belül nyújtson be fennmaradási engedély iránti kérelmet.

Panaszos 1996 óta többször sürgette az ügy elintézését, azonban az 1994. III. 23-án benyújtott fennmaradási engedély iránti kérelem a mai napig nem nyert elbírálást.

A vizsgálat megállapításai:

A rendelkezésre álló iratokból megállapítottam, hogy az építtető az őt kötelező határozatnak bár megkésve (60 nappal a megadott határidő után), de benyújtotta az engedély nélkül létesített melléképület fennmaradási engedélyezési tervdokumentációt a kérelemmel együtt. A kérelem benyújtását követően (1994. IV. 8-án) az engedély szerint elvégzett lakóház átalakításra és bővítésre kiadta a hatóság a használatbavételi engedélyt. Az engedély kiadásáról annak időpontjában a szomszédos ingatlan tulajdonosát a 12/1986. (XII.30.) ÉVM rendelet értelmében nem kellett értesíteni.

Panaszos 1996-ban benyújtott sürgetésére a hatóság tájékoztatta a használatbavételi engedélyről, ugyanakkor a fennmaradási engedély iránti kérelemről nem döntött, azt az álláspontot képviselte, hogy figyelemmel arra, hogy az építkezésről több mint egy éve tudomással bír, az építésügyről szóló 1964. évi II. tv. alapján már nem intézkedhet.

Az építésügyi hatóság súlyos mulasztást követett el, amikor a benyújtott fennmaradási engedély iránti kérelmet nem bírálta el évekig. Tévedett, amikor 1996-ban intézkedési lehetőségének hiányáról tájékoztatta panaszost. Az építésügyi törvény valóban nem adott lehetőséget az építkezés tudomására jutásától számított egy év elteltével intézkedésre, de jelen esetben egy megindult (megismételt) eljárást kellett volna határozattal befejezni benyújtott kérelem alapján. Természetesen a határozat utólagos meghozatalakor az építésügyi törvény korlátozó rendelkezéseit alkalmazni kellett volna.

Azzal, hogy évekig nem hozta meg döntését a hatóság, az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével és az 57. § (5) bekezdésében biztosított jogorvoslati joggal összefüggésben visszásságot okozott, hiszen panaszost (de kérelmezőt is) bizonytalanságban tartja (tartotta) a döntést illetően, továbbá egyik fél részére sem áll nyitva a jogorvoslat igénybevételének lehetősége.

Fentiek alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 21. § (1) bekezdése alapján

kezdeményezem Nagykanizsa Megyei Jogú Város Jegyzőjénél, hogy soron kívül bírálja el a fennmaradási engedély iránti kérelmet, folytassa le a Megyei Közigazgatási Hivatal jogelődje által elrendelt új eljárást.

Felkérem továbbá, hogy intézkedjen arról, hogy hasonló eset a jövőben ne fordulhasson elő hivatalában.

Budapest, 1999. június 16.

Dr. Polt Péter