OBH 918/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Szécsi Mária

Az eljárás megindítása

A panaszos és testvérei kárpótlási igénnyel éltek az 1945. júniusi áttelepüléskor Csehszlovákiában maradt ingatlan vagyonuk ügyében. Jogszabály hiányára való hivatkozással igényük elutasításra került.

A vizsgált alkotmányos jogok

A jogállamhoz, illetve az ebből eredő jogbiztonsághoz való jog (Alkotmány 2. § (1) bekezdése),
A tulajdonhoz való jog (Alkotmány 13. §),
Az öröklés joga (Alkotmány 14. §),
A nemzetközi jogi kötelezettségek és a belső jog összhangjához való jog (Alkotmány 7. §).

Az alkalmazott jogszabályok

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

1947. évi XVIII. törvény a Párizsban 1947. február 10-én kelt Békeszerződés becikkelyezése tárgyában

29. cikk 1. pont: A Szövetséges és Társult Hatalmak mindegyikének jogában áll lefoglalni, felszámolni vagy bármi más intézkedés alá vonni mindazokat a javakat, amely a jelen Szerződés életbe lépése idején saját területén vannak és Magyarország vagy magyar állampolgárok tulajdonai.

29. cikk 3. pont: A magyar Kormány kötelezi magát, hogy azokat a magyar állampolgárokat, akiknek javait e cikk értelmében elvették és nem adták vissza, kártalanítani fogja.

1946. évi XV. törvény a Magyarország és Csehszlovákia között lakosságcsere tárgyában Budapesten 1946. évi február hó 27. napján kelt magyar-csehszlovák egyezmény becikkelyezéséről

VII. Cikk

Az áttelepített személyek ingatlanára vonatkozó tulajdonjog átszáll arra az államra, amelyet elhagytak. Annak a kártérítésnek az összegét, amellyel a jogot megszerző állam ezen a címen tartozik, a Vegyesbizottság fogja megállapítani.
Nem jár kártérítés az ingatlanok 50 hektárt meghaladó része után.
Az ekként megállapított kártérítési összegek kiegyenlítése a Magas Szerződő Felek között a pénzügyi természetű egyéb követelések és tartozások tárgyában  létesítendő egyetemes rendezés keretében fog megtörténni, kivéve azokat a tartozásokat, amelyek a Magyar Köztársaságot a jóvátételi kötelezettségekből kifolyólag (a Moszkvában 1945. évi január hó 20-án aláírt Fegyverszüneti Egyezmény 12. pontja értelmében) terhelik. 

A vizsgálat megállapításai

A nemzetközi szerződésekkel okozott károk kárpótlásáról szóló törvényt még nem hozták meg. Az Alkotmánybíróság 37/1996. (IX.4.) AB határozatában rámutatott arra, hogy a Párizsi Békeszerződés "29. cikk 3. pontjában a magyar Kormány kötelezte magát, hogy azokat a magyar állampolgárokat, akiknek javait e cikk értelmében elvették és nem adták vissza, kártalanítani fogja. E kötelezettségvállalás belső jogalkotási kötelezettséggel jár, így mindaddig, amíg a nemzetközi jogi kötelezettség és a belső jog összhangja nem valósul meg, a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenes állapot fennáll."

Csehszlovákia Szövetséges és Társult Hatalom volt, ezért a területén fellelhető javakra vonatkozott a Párizsi Békeszerződés.

A panaszos ugyan nem az 1946-os lakosságcsere egyezmény alapján költözött Magyarországra, hanem előbb, de ingatlana így is a csehszlovák állam tulajdonába került hasonló okokból mint a szervezetten áttelepülőké, és a vagyonáról a 8150/1945. M.E. rendelet alapján bejelentést is tett. A későbbi egyezmények, illetve a 17/1964. (VIII.8.) Korm. rendelet nem tett különbséget az áttelepülés körülményeit illetően a kártalanításra jogosultak között lakóingatlan esetén.

Mindezekre tekintettel a panaszban leírt ügyben indokolt ugyanúgy rendezni az okozott károkat, mint a szervezett lakosságcsere esetén. A szabályozás elmaradása a vizsgált alkotmányos jogok sérelmét azáltal jelentené, hogy az a kárpótlásra való jogosultságot illetően az említett csoport nem megengedhető alkotmányellenes hátrányos megkülönböztetését idézné elő. 

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 25. §-ában biztosított jogkörömben eljárva ajánlást teszek a miniszterelnöknek, a külügyminiszternek és az igazságügy-miniszternek arra, hogy a nemzetközi szerződéssel okozott károkért való kárpótlásról rendelkező törvény hatálya terjedjen ki mindazokra az áttelepültekre, akik nem a szervezett lakosságcsere keretében, de ugyanolyan körülmények között kerültek Magyarországra, és ingatlanuk államközi megállapodás alapján a csehszlovák állam tulajdona lett.

Budapest, 1998. december 22.

Gönczöl Katalin