OBH 757/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Zsiga Jánosné

Az eljárás megindítása

A MTV Budapest Körzeti Stúdió 1998. január 28-i adásában sugárzott riport alapján - az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogállamiságból fakadó jogbiztonság sérelmének gyanúja miatt - hivatalból vizsgálatot rendeltem el a Fővárosi XVII. Kerületi Önkormányzat Polgármesteri Hivatalánál fk. M.B. ellen indított szabálysértési ügyben. Ennek keretében felkértem a Legfőbb Ügyészt a szóban lévő ügyben eljáró szabálysértési hatóság intézkedéseire vonatkozóan az Sztv. 71. §-a szerinti törvényességi felügyeleti eljárás lefolytatására.

A tényállás és a vizsgálat megállapítása

A Fővárosi XVII. Kerületi Önkormányzat Polgármesteri Hivatala, mint első fokú szabálysértési hatóság 777/1997. szabs. számú iratainak tartalma szerint az önkormányzati állatorvos szabálysértési eljárást kezdeményezett a kerületben lakó 479 ebtulajdonos ellen, akik az 1996. évi védőoktatásra nem vitték el a kutyájukat. A feljelentettek között volt fk. M.B. is, aki a feljelentés szerint a felhívás dacára ezt ugyancsak elmulasztotta.

A szabálysértési hatóság az 1997. április 9. napján iktatott feljelentés alapján 1997. május 20-ára tűzte ki a tárgyalást, amelyre a fk. M.B.-t és törvényes képviselőjét megidézte. Az idézést azonban téves címre küldték, ezért a tértivevények "ismeretlen" jelzéssel érkeztek vissza. Az 1997. augusztus 26. napjára kitűzött tárgyalásról szóló - ugyancsak téves címre küldött - idézéseket pedig a posta "nem kereste" jelzéssel küldte vissza.

A szabálysértési hatóság által mindkét tárgyalásról felvett jegyzőkönyvben rögzítettek tehát tévesen tartalmazták azt, hogy az idézések szabályszerűek voltak. Mindezek után az 1997. november 6. napján kelt - ügyészi jóváhagyással meghozott - határozattal mégis sor került az elővezetés elrendelésére.

1998. január 15. napján a rendőröknek a lakásukon megjelenését követően fk. M.B. és törvényes képviselője önként megjelentek a szabálysértési hatóság előtt, bejelentették, hogy a kutya elveszett. Megígérték, hogy erről a tényről az állatorvost értesítik, s ezt a hatóságnál igazolni fogják. Az ezen nyilatkozatuknak feljegyzésbe történt rögzítését követően az ügyben további intézkedés nem történt. Bár az elővezetési határozatokon ugyancsak tévesen tüntették fel az elkövető és törvényes képviselő lakcímét Zrínyi u. 31. szám alattiban, közelebbi adat hiányában végül is nem állapítható meg, hogy e téves címzés ellenére végül is, hogyan került sor rendőri intézkedésre a Zrínyi u. 34. számú helyes lakcímről.

A rendelkezésre álló szabálysértési iratok tartalmából megállapíthatóan az adott esetben eljáró szabálysértési hatóság eljárási szabályt sértett azáltal, hogy az előzőekben részletezettek szerint téves lakcímre küldött idézéseket szabályszerűnek tekintette, s erre alapítottan rendelte el a fiatalkorú M.B. és törvényes képviselője elővezetését.

Mindemellett  a szabálysértési hatóság eljárása azért is kifogásolható, mivel a megállapított adatok szerint fk. M.B. a szóban lévő cselekmény elkövetésekor még tanköteles személy volt, következésképpen az 1993. évi LXXIX. törvény 6. § (3) bekezdésében foglaltakhoz képest az Sztv. 27. § (1) és a 77. § (1) bekezdéseiben írt rendelkezésekre figyelemmel a feljelentést át lehetett volna tenni a gyámhatósághoz a megfelelő intézkedés kezdeményezése érdekében.

A szabálysértési hatóságnak az idézéssel kapcsolatos intézkedésének megalapozatlansága elkerülte a törvényességi felügyeletet ellátó V.-VIII. és XIII. Kerületi Ügyészség figyelmét is, ezért az ügyész az elővezetést elrendelő határozatot jóváhagyta.

A vizsgálatnak az előzőekben részletezett adatai alapján megállapítottam, hogy a szabálysértési hatóság eljárása ellentétes az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogbiztonság követelményével, továbbá sérti az Alkotmány 8. § (1) (2) bekezdésében foglalt alapjogok korlátozásának tilalmát.

Az ekként megvalósított alkotmányos visszásságot a felkérésem alapján eljáró Legfőbb Ügyész annyiban orvosolta, hogy a szabálysértési hatóság eljárásában megállapított jogszabálysértés miatt felhívta a Fővárosi Főügyészséget, hogy a hasonló jogsértések megelőzése végett nyújtson be jelzést a Budapest Főváros XVII. Kerületi Polgármesteri Hivatal Szabálysértési Hatóságához.

A szabálysértési ügy kivizsgálása kapcsán pedig a Fővárosi Főügyészség felhívta a Budapesti V.-VIII. és XIII. Kerületi Ügyészség helyettes vezetőjének figyelmét az elővezetések ügyészségi jóváhagyásánál az alaposabb és körültekintőbb ügyintézésre.

Mindezen túlmenően azonban a szóban lévő alkotmányos visszásság konkrét orvoslásával összefüggésben, a hasonlóan sérelmes eljárások jövőbeli előfordulásának megakadályozása céljából az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20.§-a (1) bekezdésében biztosított jogkörömben 

a j á n l á s s a l 

élek a Budapest Főváros Közigazgatási Hivatalának Vezetőjéhez, mint a visszásságot előidéző szabálysértési hatóság felügyeleti szervéhez. Ennek keretében kezdeményezem, hogy a Hivatal Vezetője felügyeleti jogkörében gondoskodjék, s tegyen intézkedést arra nézve, amely szerint mind a konkrét ügyben eljárt szabálysértési hatóság, mind pedig a felügyelete alá tartozó további szabálysértési hatóságok az alkotmányos jogok védelmére is figyelemmel, megfelelő gondosságot kifejtve intézkedjenek az 1968. évi I. törvény rendelkezéseinek, az ügyviteli szabályokkal is összhangban álló alkalmazását illetően. Ennek keretében pedig fokozott körültekintéssel járjanak el az utóbb említett jogszabály 55. §-ában részletezett kényszerintézkedések alkalmazása körében.

Budapest, 1998. június

Gönczöl Katalin