OBH 726/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása
	A szentendrei panaszos beadványában a lakásával egy épületben üzemelő Két Törp bár és panzió nyugalmukat zavaró működését sérelmezte. A panaszos számára elfogadhatatlan, hogy évek óta semmilyen érdemi intézkedésre nem kerül sor az általa bordélyháznak minősített egység zajos, a lakók nyugalmát, éjszakai pihenését zavaró működése miatt.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján az ügyben a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érintettsége folytán vizsgálatot indítottam.
	Eljárásom során két alkalommal megkerestem Szentendre Város jegyzőjét, valamint a Szentendrei Rendőrkapitányság vezetőjét, akiket az 1993. évi LIX. törvény 18. § (2) bekezdése alapján a panasz kapcsán felmerülő kérdések megválaszolására kértem.

A megállapított tényállás
	Szentendre Város Polgármesteri Hivatala az 1991. március 22-én kelt 496-2/1991. számú határozatában a Vasvári Pál u. 6. szám alatt működő egység mindenkori üzemeltetőjét a jövőbeni birtoksértéstől eltiltotta. A határozat indokolása utalt a helyszíni szemlék tapasztalataira, melyeken az ellenőrzést végző személyek több alkalommal is hangoskodást, kiabálást, nagy zajt észleltek. A birtokháborítást az éjszakai zeneszolgáltatás, illetve a biliárdjáték idézte elő.
	Az ismételt megkeresésemre válaszoló aljegyző közölte, hogy a Két Törp Bár és Panzió üzemeltetője az önkormányzat 6/1993. (V.23.) Önk. sz. rendeletében előírt zeneszolgáltatási engedéllyel nem rendelkezik. Az üzemeltető erre vonatkozó kérelmét Szentendre Város Polgármestere, majd a képviselő-testület is elutasította.
	Zajszintmérést a Polgármesteri Hivatal az egységben nem végeztetett. A Hivatal munkatársainak korábbi ellenőrzései, illetve a Rendőrség értesítései nem támasztották alá, hogy olyan zajos lenne az üzlet működése, amely alapot adna a nyitva tartás korlátozására.
	A Polgármesteri Hivatal Közigazgatási Irodája 1997. szeptember 30-án felhívta a panzió üzemeltetőjét a 456-2/1991. számú határozatban előírt kötelezettség teljesítésére. A levélben szerepel az is, hogy a panaszbeadványt a Közigazgatási Iroda átteszi a Hivatal Városüzemeltetési Irodájának azért, hogy az állapítsa meg az üzlet zajszintjét és annak betartását rendelje el.
	A Hivatal munkatársai 1999-ben augusztus, szeptember és november hónapban ellenőrizték a bár működését a késő esti, éjszakai órákban, míg 2000-ben február hónapban történt ellenőrzés. Olyan rendellenességet nem tapasztaltak, amely megalapozta volna a nyitva tartás korlátozását.
	A Polgármesteri Hivatal több alkalommal fordult segítségért a rendőrséghez, kérve a fokozott ellenőrzést. Az aljegyzőtől kapott válaszlevél szerint "1994-ben a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság Szervezett Bűnözés Elleni Osztálya fellépése nyomán lehetett bezárni a bárt. Munkatársaim személyes biztonsága érdekében hatékonyabb fellépést nem tudok biztosítani."
Az aljegyző megjegyezte azt is, hogy a bár működése miatt már más panaszos ügyében is eljártak. A Hivatal tisztában van azzal, hogy a bár működése a környéken lakók számára nem kívánatos.
	A Rendőrkapitányság Közrendvédelmi járőrszolgálata 2000. január 19. és május 25. között több ellenőrzést is tartott. Megállapították, hogy az épületen kívül zenét, hangoskodást nem lehetett észlelni. Az épületben kulturáltan szólt a zene, prostitúcióra utaló körülményeket nem észleltek.
	A járőrszolgálatot ellátó állomány járőrútvonalának részeként területellenőrzés formájában napi rendszerességgel ellenőrzi a szórakozóhely környékét. A Készenléti Rendőrség bevetési egysége havonta két alkalommal ellenőrzi a vendéglátóhelyet.
	1994-ben a Pest-megyei Rendőr-főkapitányság Szervezett Bűnözés Elleni Osztálya eljárást folytatott a bár akkori üzemeltetője ellen, aki alaposan gyanúsítható volt, hogy a bár egyes helyiségeiben üzletszerű kéjelgést elősegítő tevékenységet folytatott. Az osztályvezető a szentendrei jegyzőnek írt levelében kifejtette, hogy "az ellenőrzés során egyértelművé vált, hogy szabályos kuplerájt üzemeltet a tulajdonos."
	A panaszos által mellékelt "Üzletszerű kéjelgés a Két Törp-ben" című újságcikkben az áll, hogy "a Szentendrei Városi Bíróság az üzemeltetőt bordélyház fenntartásával elkövetett üzletszerű kéjelgés elősegítésének bűntette miatt 1 év szabadságvesztésre ítélte, melynek végrehajtását 3 évre felfüggesztette. A vádlottat mellékbüntetésként 20 ezer Ft. megfizetésére kötelezték. Az ítélet nem jogerős."

Az ügy jogszabályi háttere
	A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 2. § (1) bekezdése kimondja, hogy a Rendőrség védelmet nyújt az életet, a testi épséget, a vagyonbiztonságot közvetlenül fenyegető vagy sértő cselekménnyel szemben, felvilágosítást és segítséget ad a rászorulónak. A Rendőrség tiszteletben tartja és védelmezi az emberi méltóságot, óvja az ember jogait.
A 13. § (1) úgy szól, hogy a rendőr jogkörében eljárva köteles intézkedni vagy intézkedést kezdeményezni, ha olyan tényt vagy körülményt észlel, illetőleg hoznak tudomására, amely rendőri beavatkozást igényel...." 
	A zaj- és rezgésvédelemről szóló 12/1983. (V. 12.) MT rendelet 12. §-ának (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a környezetvédelmi hatóság meglevő üzemi létesítményre zajkibocsátási határértéket állapíthat meg, és előírhatja annak teljesítési határidejét.
	Az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről szóló 4/1997. (I.22.) Korm. rendelet 17. § (1) bekezdése szerint vendéglátó üzletben a vendégek szórakoztatására műsoros előadás, zene, tánc rendezhető, továbbá a szerencsejátéknak nem minősülő szórakoztató játék (teke, biliárd, kártyajáték, játékautomata stb.) folytatható, valamint külön jogszabály szerint szórakoztató játékautomata és pénznyerő automata működtethető.
A (4) bekezdés kimondja, hogy a jegyző megtiltja a műsoros előadás, zene, tánc rendezését, valamint a szórakoztató játék folytatását, ha az jogszabálysértő, vagy a közízlést, a lakosság jogos érdekeit, nyugalmát sérti.
A 18. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a jegyző külön jogszabályban meghatározott zajterhelési határérték figyelmeztetés ellenére való ismételt túllépése esetén az üzlet éjszakai (22 óra és 6 óra közötti) nyitva tartását korlátozhatja, illetve kötelező zárvatartási időszakot rendelhet el.

Az érintett alkotmányos jogok
	Az országgyűlési biztos eljárása során a következő alkotmányos jogokat vizsgálta az üggyel kapcsolatban.
	A Magyar Alkotmány 40/A. § (2) bekezdése úgy szól, hogy a rendőrség alapvető feladata a közbiztonság és a belső rend védelme...
	A 70/D. § (1) bekezdése deklarálja, hogy a Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
	A (2) bekezdés kifejti, hogy ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
	A panaszos a Két Törp Bárból kiáramló hangos zenét, valamint a prostituáltak foglalkoztatását sérelmezte.

1. A panaszos mellékelt két, a környékbeli lakosok aláírásával ellátott listát, melyben az érintettek az egység éjszakai nyitvatartásának megszüntetését, illetve a bár bezáratását kérték. A panaszos beadványában említést tesz az éjszakánként dübörgő zenéről, randalírozó, verekedő vendégekről. A bár egyébként egy sorházban, két lakás között, azoktól vékony téglafallal elválasztva működik.
	Az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről szóló 4/1997. (I.22.) Korm rendelet feljogosítja a jegyzőt arra, hogy a külön jogszabályban meghatározott zajterhelési határérték figyelmeztetés ellenére való ismételt túllépése estén az üzlet éjszakai nyitva tartását korlátozhatja, illetve kötelező zárvatartási időszakot rendelhet el.
	A vendéglátó-ipari egységnek, szórakozóhelynek az éjszakai üzembentartási lehetősége, az üzembentartáshoz fűződő egyébként indokolt érdekek nem adnak alapot arra, hogy ez a tevékenység a lakosság életfeltételeit - amelyek közé tartozik a megfelelő éjszakai nyugalom biztosítása is - károsan befolyásolja. Az ilyen következményekkel is járó tevékenység sérti a települési környezetet.
	Az épület jellegéből adódóan - a lakásokat egymástól egyetlen fal választja el - a zaj akkor is zavaró lehet, ha az az épületen kívül egyébként nem észlelhető. A rendőrségi jelentés kulturáltan szóló, az épületen kívül nem hallható zenéről számol be. Eszerint a bárban zeneszolgáltatás folyik annak ellenére, hogy az üzemeltető zeneszolgáltatási engedéllyel nem rendelkezik.
	Az aljegyzői válaszlevél szerint a korábbi ellenőrzések tapasztalatai és a rendőrség értesítéseiben foglaltak nem támasztották alá, hogy olyan zajos lenne az üzlet működése, amely indokolttá tenné a nyitvatartás korlátozását. Az egység zajszintjéről, vagyis végeredményben a panasz jogosságának megállapításáról csak szabványos zajméréssel lehetne meggyőződni. A nyitvatartás korlátozásának feltétele a zajkibocsátási határérték ismételt túllépése, melyet zajvizsgálat állapíthat meg.
	A Hivatal Közigazgatási Irodája a panaszos beadványát 1997-ben a zajszint megállapítására áttette a Hivatal Városüzemeltetési Irodájának. Az aljegyzői válaszlevél tartalmazza azt is, hogy a Polgármesteri Hivatal az eltelt időszak alatt zajmérést nem végeztetett.
	Az a körülmény, hogy az egység zajkibocsátását sérelmező, ismétlődő lakossági panaszok ellenére zajmérésre mindezidáig nem került sor, visszásságot okoz az Alkotmány 70/D. §-ában rögzített legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joggal összefüggésben. A birtokháborítási ügyben hozott, az egység mindenkori üzemeltetőjét a jövőbeni birtoksértéstől eltiltó határozat alapja a hangoskodás, a nagy zajt volt.

Kezdeményezés
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy a Polgármesteri Hivatal jegyzője a Két Törp Bár és Panzió mellett lévő és ezáltal a zajhatásnak leginkább kitett lakásokban akkreditált vizsgálólaboratóriummal végeztessen - lehetőség szerint előre be nem jelentett - zajmérést.

2. A Szentendrei Rendőrkapitányhoz intézett megkeresésemben - többek között - arról is tájékoztatást kértem, hogy a rendőri ellenőrzések során észleltek-e olyan körülményt, amely alátámasztaná a panaszosnak azt az állítását, hogy a bárban prostituáltakat foglalkoztatnak. A Rendőrkapitány válaszában azt közölte, hogy a járőrszolgálatot ellátó állomány ilyen tevékenységre utaló körülményeket nem észlelt.
	Megállapítottam, hogy a panaszos és a környéken lakók közbiztonságának biztosítása érdekében a rendőrség eleget tett fellépési kötelezettségének, megtette a jogszabályban előirt intézkedéseket.
	A rendelkezésemre álló iratanyagból ugyanakkor kitűnik, hogy a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság üzletszerű kéjelgés elősegítése bűntett elkövetésének alapos gyanúja miatt eljárást folytatott a bár korábbi üzemeltetője - a Magica Kft egyik ügyvezetője - ellen. A bárt jelenleg működtető Hazbo Bt. üzletvezetője a korábban büntető eljárás alá vont személy leánya, azonos címmel. A korábbi Kft. másik ügyvezetője a Hazbo Bt. jelenlegi kültagja, a korábbival megegyező címen.
	Megállapítottam, hogy a Két Törp környezetében élőknek a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményéhez, továbbá az Alkotmányban a rendőrség alapvető feladataként deklarált közbiztonság védelméhez való joga közvetlen veszélyben volt. Mindezt az a rendőrségi jelentés támasztja alá, amely a bárt bordélyháznak minősítette.
	Szükségesnek tartom külön kiemelni az aljegyzőnek azt a megállapítását, hogy munkatársai személyes biztonsága érdekében hatékonyabb fellépést nem tud biztosítani. Ez a kijelentés arra enged következtetni, hogy a Polgármesteri Hivatal helyszínen eljáró köztisztviselőit az ott tartózkodók részéről atrocitás érheti. Elfogadhatatlan, hogy egy hatóságnak azt is mérlegelnie kelljen, hogy munkatársait egy-egy intézkedés során a helyszínen milyen kellemetlenségek érhetik és ez befolyással lehet eljárásának módjára is.
	A panasznak a prostituáltak foglalkoztatását sérelmező részét illetően - a rendőrségi jelentésekben foglaltakra figyelemmel - jelenleg alkotmányos jogokkal összefüggő sérelem nem állapítható meg. Tekintettel azonban az aljegyzőnek az előző pontban leírt nyilatkozatára, felkérem a Pest Megyei Rendőr-főkapitányt, hogy készítsen intézkedési tervet a társadalmi együttélés háborítatlanságának, a közbiztonság, köznyugalom fenntartásának biztosítására a bárban és annak környezetében.

Budapest, 2000. szeptember14.

Gönczöl Katalin