OBH 718/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése

Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Az eljárás megindulása:

Szabadságvesztését a Balassagyarmati Fegyház és Börtönben töltő panaszos a fogvatartási körülmények embertelen volta miatt fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyetteséhez. Panaszos nevének titokban tartását kérte. 

A panasz alapján alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás:

A panaszos az élelmezés mennyiségét, minőségét, valamint a szabadidő eltöltésével és a hivatalos szervekkel folytatott levelezéssel kapcsolatos Bv-n belüli körülményeket sérelmezte. Az étkeztetéssel kapcsolatban a következő kifogásokat sorolta fel:
- az élelmiszer ellátás mennyisége és minősége elmarad a jogszabályban előírttól,  az étel ehetetlen,
- kevés a tejtermék és a gyümölcs,
- a reggeli és a vacsora mindig ugyanaz, az étkeztetés nem változatos.
Panaszos levelezéssel kapcsolatos kifogása a következő volt:
A hivatalos levelek elküldését nem engedélyezik vagy megakadályozzák, egyedüli kivételt a bíróságnak írt levelek jelentenek.
Panaszos sérelmezte továbbá azt is, hogy télen a zárkák fűtése nem kielégítő, a fogvatartottak gyakran fáznak.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosához 1999-ben más, szintén a Balassagyarmati Fegyházban és Börtönben lévő fogvatartási körülményeket sérelmező panasz is érkezett. A beadványban foglaltak ellenőrzésére az országgyűlési biztos helyszíni vizsgálatot rendelt el a Balassagyarmati Bv-ben. A helyszíni vizsgálat során az országgyűlési biztos munkatársai - felügyelet jelenléte nélkül - több börtön és fegyház fokozatú elítéltet kérdeztek ki, megtekintették az étkeztetést, és megvizsgálták a levelezés rendjére vonatkozó intézkedéseket, valamint a havi étrendet.
Jelentésem megírása során tehát ennek a helyszíni vizsgálatnak az eredményeit vettem figyelembe.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

2. A szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól szóló 6/1996. ( VII.12. ) IM rendelet:

6. § (1) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a fogvatartottnak a fogvatartással összefüggő ügyében - hivatalból vagy kérelemre - azon intézet kijelölt szervezeti egységének a vezetője dönt, ahol a fogvatartott a büntetés vagy intézkedés végrehajtása céljából tartózkodik. A fogvatartott a fogvatartással összefüggő ügyében - a kérelem, bejelentés tárgyának a megjelölése nélkül - személyes meghallgatást kérhet az intézet szervezeti egységeinek a vezetőitől vagy a parancsnoktól, hozzájuk írásban közvetlenül is fordulhat.
(2) A fogvatartott az (1) bekezdés szerinti döntés (intézkedés, határozat) ellen, vagy annak elmulasztása esetén panasszal fordulhat a parancsnokhoz. Ha a döntést a parancsnok, vagy jogszabályban meghatározott esetekben a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága (a továbbiakban: Országos Parancsnokság) kijelölt szervezeti egységének a vezetője hozta, a panaszt az országos parancsnok bírálja el.
(3) Ha jogszabályban meghatározott esetekben a fogvatartott ügyében az országos parancsnok döntött, a panaszt az igazságügyminiszter bírálja el.
(4) A panaszt a fogvatartott a döntés közlésétől, illetve a döntés elmulasztásától számított tizenöt napon belül terjesztheti elő. Ha a fogvatartott a panasz megtételében akadályoztatva volt, a tizenöt napos határidő az akadály megszűnésétől számít.
(5) A panaszt tizenöt napon belül kell elbírálni, e határidő indokolt esetben harminc nappal meghosszabbítható. A panasz elbírálásáról a fogvatartottat tájékoztatni kell.
(6) A parancsnok, az országos parancsnok, illetve az igazságügyminiszter döntése - ha jogszabály kivételt nem tesz - végrehajtható.
(7) Jogszabályban meghatározott esetekben a döntés ellen a fogvatartott a büntetés-végrehajtási bíróhoz (a továbbiakban: bv. bíró) fellebbezhet, illetve keresettel fordulhat a bírósághoz.
7. § A fogvatartott a fogvatartásával kapcsolatos ügyében - a 6. §-ban foglalt jogorvoslati lehetőségek mellett - közvetlenül fordulhat
 a) a büntetés-végrehajtás törvényességi felügyeletét ellátó ügyészhez, kérheti az ügyész általi meghallgatását;
b) a fogvatartás alatt gyakorolható állampolgári jogainak a sérelme esetén az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, illetve a nemzeti és etnikai kisebbségi jogok országgyűlési biztosához;
c) személyes adatainak kezelésével vagy a közérdekű adatok megismeréséhez fűződő jogainak gyakorlásával összefüggő jogsérelem esetén az adatvédelmi biztoshoz.

32. § Az intézetben a fogvatartás törvényes végrehajtásához szükséges rendet kell fenntartani. A rend kialakítása és fenntartása a bv. szervezet feladata.

33. § A fogvatartás rendjének fenntartása érdekében az elítélt nem bízható meg olyan feladattal, amelynek végrehajtása során más elítélttel alá- és fölérendeltségi viszonyba, illetve más elítélt személyiségi jogait sértő adat birtokába kerülhet.

34. § (1) Az elítéltet megillető jogok gyakorlásának és a kötelességek teljesítésének rendjét házirendben kell szabályozni.
(2) A házirend tartalmazza különösen:
a) az elítéltek napirendjét;
b) az elítéltek intézeten belüli foglalkoztatására, mozgására, tartózkodására és a munkavégzés rendjére vonatkozó szabályokat;
c) a panaszok, kérelmek, bejelentések, illetve egyéb jogorvoslatok előterjesztésének a rendjét;
d) az elítélt viselkedési szabályait;
e) a látogatók fogadásának, valamint az intézet elhagyásának a szabályait;
f) a szükségleti cikkek vásárlásának idejét, módját;
g) az elítélt által küldött, vagy a részére érkezett levelek, csomagok kezelésére vonatkozó szabályokat;
h) az elítéltek tartózkodására és foglalkoztatására szolgáló helyiségek használatának rendjét;
i) az egyházi szertartások, a karitatív és a missziós rendezvények időrendjét;
j) a távbeszélő készülék használatának rendjét és feltételeit.
(3) A házirend megtartására, valamint megszegésének a következményeire az elítéltet figyelmeztetni kell.
(4) A házirendtől csak a parancsnok engedélyével lehet eltérni.

35. § (1) A napirendben kell meghatározni minden olyan tevékenységet, amely a bv. szerv napi folyamatos működését biztosítja, így különösen az ébresztő és a takarodó, a nyitás és zárás, a létszámellenőrzés, az étkezés, a szabad levegőn való tartózkodás, a munkavégzés, az oktatás, az orvosi rendelés, a szabadidő eltöltése és a jogorvoslatok előterjesztése idejét és helyét.
(2) A takarodó és az ébresztő között legalább nyolc óra folyamatos pihenőidőt kell biztosítani.
(3) Az étkezésre naponta háromszor, esetenként legalább húsz percet kell biztosítani.

55. § (1) Hivatalos vagy szolgálati ügyben eljáró személynek azok minősülnek, akik a jogszabályban meghatározott feladataik végrehajtása, vagy a bv. szervezettel kötött együttműködési megállapodásban foglaltak teljesítése érdekében lépnek az intézet területére.
(3) A hivatalos vagy szolgálati ügyben eljáró személyek a személyazonosságuk és a feladatuk ellátására feljogosító igazolvány, okmány, megbízólevél vagy meghatalmazás felmutatása mellett, a belépés indokának a közlésével léphetnek az intézet területére.
(4) A védő a kirendelésről szóló határozatot vagy a meghatalmazást köteles bemutatni. A belépést engedélyezni kell, ha a védő a meghatalmazásnak az elítélttel való aláíratása érdekében keresi fel az intézetet, az aláírásig azonban az elítélttel csak ellenőrzés mellett beszélhet.

58. § (1) A hivatalos vagy szolgálati ügyben eljáró személyek az intézet azon területein tartózkodhatnak, ahol a feladataik ellátásához való jelenlétük szükséges. A büntetés-végrehajtás felügyeletét ellátó ügyész tevékenysége az intézet egész területére kiterjed.
(3) Az 55. § (2) bekezdésének a)-i) pontjaiban megjelölt személyek, továbbá az egyházak képviselői a fogvatartás biztonságának a fenntartása mellett az elítélttel ellenőrzés nélkül beszélhetnek.

78. § Az intézet feltételeitől függően biztosítani kell, hogy az elítélt tájékozódhasson a világ eseményeiről, az ország politikai, társadalmi, gazdasági és kulturális életéről.

147. § (1) Az elítélt részére az általuk végzett munka jellegének, az egészségi állapotuknak és az életkoruknak megfelelően kialakított normák alapján, legalább napi háromszori étkezést - ebből legalább egy alkalommal meleg ételt - kell biztosítani.
(2) Rendkívüli esemény idején - legfeljebb három napig - az elítéltek kizárólag hideg élelemmel is elláthatók, az átszállításra, illetve az előállításra kerülő elítélt részére csomagolt hideg élelmet kell adni. A hideg élelem elfogyasztásához szükséges eszközöket az intézet biztosítja.
(3) Az élelmezési normákat a rendelet 7. számú melléklete tartalmazza.
(4) Az elítélt részére, orvosi javaslat alapján - a vonatkozó normakereten belül - diétás vagy kímélő ételt kell biztosítani.
(5) Az élelmezésnél az intézet lehetőségein belül, az elítélt vallási igényeit is figyelembe kell venni.
(6) Az ételek adagolását és kiosztását elítélt csak felügyelet mellett végezheti.

153. § (1) Az elítélt a munkadíjából és letéti pénzéből - a parancsnok által meghatározott időben és módon - szükségleti cikkeket, így különösen élelmiszert, dohányneműt, tisztálkodási és levelezésre szolgáló cikkeket vásárolhat.
(2) A dolgozó elítélt havonta szükségleti cikket fogházban és az átmeneti csoportban a tartásra fordított költségekhez való hozzájárulás összegével csökkentett munkadíja 80 százalékának, börtönben 70 százalékának, fegyházban 60 százalékának megfelelő összegért vásárolhat.
(3) Az önhibáján kívül nem dolgozó, és ezért munkadíjban nem részesülő elítélt szükségleti cikket a letéti pénze terhére vásárolhat. A vásárlás az intézetben dolgozó szakmunkás beosztású elítéltek munkadíjának alsó határösszegét alapul véve, annak a (2) bekezdésben meghatározott mértékéig terjedhet.
(4) Az önhibájából nem dolgozó elítélt az intézetben dolgozó szakmunkás beosztású elítéltek munkadíja alsó határösszegének az 50 százalékát alapul véve - a letéti pénze terhére - a (2) bekezdésben meghatározott mértékig vásárolhat szükségleti cikket.

154. § Az elítélt a szükségleti cikkek vásárlására meghatározott összegen felül - a letéti pénze terhére -, engedéllyel megvásárolhatja az intézetben magánál tartható tárgyakat, hozzátartozójának ajándékot vásárolhat, szabadulása előtt a polgári ruházatát kiegészítheti.

155. § Az intézet rendjét, a fogvatartás biztonságát, az életet és a testi épséget veszélyeztető cikkeket az elítéltek nem vásárolhatnak, ilyen cikkek az intézetben működő boltban az elítéltek részére nem árusíthatók.
156. § (1) Az intézetnek az elítélt részére havonta legalább kétszeri vásárlásra kell lehetőséget biztosítania.

A vizsgálat megállapításai:

A 282 elítélt befogadására tervezett Balassagyarmati Büntetésvégrehajtási Intézetben a vizsgálat időpontjában 464 személyt tartottak fogva, közöttük kb. 60 előzetes letartóztatott volt. A többlet létszám ellenére a fogvatartottak mozgási lehetősége biztosított. A zárkaajtók nyitva voltak, így az elítéltek szabadon mozoghattak az egyes körletekben. A zárkákban 2-4-6 személyt helyeztek el, a zárkák zsúfoltak voltak. Minden megtekintett zárkában volt szeparált vizesblokk. A zárkák fűtése megfelelő volt. Valamennyi zárkában van TV. készülék, melyen három állandó és egy a fogvatartottak többsége által választott program nézhető. 
Az elítéltek többsége a börtön területén lévő cipőgyárban dolgozik, így a fogvatartottak napirendje a két műszakos munkarendhez igazodik. A két műszakos munkarend mellett a napi pihenőidő csak a napirend szigorú betartásával biztosítható.
Az étkeztetéssel kapcsolatban a megkérdezett elítéltek többségének nem volt panasza. A hivatásos állomány ugyanazt az ebédet kapja, mint az elítéltek. A beszerzett több heti étlap szerint az étkezés változatos, és a különböző speciális igényeknek (cukorbeteg, mohamedán) is eleget tesz. A gyümölcs hiányát panaszoshoz hasonlóan többen is kifogásolták. Az egyik elítélt elmondta, hogy az elmúlt három hétben csak egyszer kaptak narancsot és egyszer banánt. Miután az elítéltek többsége dolgozik, így munkabérükből lehetőség nyílik arra, hogy az intézetben biztosított étkeztetés kiegészítéseként élelmiszert vásároljanak. Az elítéltek vásárlási lehetősége a konyha mellett működő élelmiszerüzletben biztosított. A konyha és az üzlet árukészlete elkülönített, a szállításokat a személyzet ellenőrzi. A fogvatartottak a saját pénzükből vásárolt élelmiszert a körfolyosókon lévő hűtőszekrényekben tárolhatják.  
A kikérdezettek többsége tehát az élelmiszer mennyiségét elegendőnek, minőségét pedig megfelelőnek tartotta. A vizsgálat időpontjában az ebédeltetés a zárkákban történt, mivel a megelőző napokban jelentős mennyiségű hó esett, és a fogvatartottak emiatt nem mentek le az étkezőbe. Az ebédszállítás hőtárolós szállítótermoszokban történt.
A levelezéssel, illetve a kérelmek elintézésével kapcsolatban a nevelőtisztek a hatályos jogszabályoknak és a belső utasításoknak megfelelően járnak el. Az elítéltek korlátlanul levelezhetnek minden hivatalos fórummal. A hatóságoknak címzett levelek elküldésének, illetve a fogvatartottak részére történő kiadásának dátuma dokumentálva van, átvételük aláírás ellenében történik. Az elítéltek és a nevelőtisztek nyilatkozata szerint ezeket a kimenő leveleket lezárva, elolvasás nélkül továbbítják a másnapi postával. Az elítéltek kérelmeit, panaszait számítógépen rögzítik, az ügyintézés menete így minden esetben nyomon követhető.
A helyszíni vizsgálat panaszos sérelmeit nem találta megalapozottnak, a fogvatartás körülményeivel, az arra vonatkozó jogszabályok betartásával összefüggésben alkotmányos joggal kapcsolatos  visszásságot nem állapítottam meg.

Budapest, 1999. december 18.

Dr. Polt Péter