OBH  556/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa  általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Kanyó Sándor

Az eljárás megindulása:
Panaszos  balmazújvárosi lakos hivatalunkhoz intézett beadványában sérelmezte szomszédja engedély nélkül mellépület építésével, telke megosztásával, elvi építési engedély kérelmével és a telke szomszédságában lévő vízelvezető árok lefedésével és út kialakításával kapcsolatos közigazgatási eljárást, annak elhúzódását.
Mivel a rendelkezésre álló és az ügyféltől bekért iratok alapján alkotmányos visszásságra lehetett következtetni, vizsgálatot indítottam.

Érintett alkotmányos jogok:		Az Alkotmány 2. § /1/ bek.: A Magyar  Köztársaság  füg-
					getlen, demokratikus   jogállam,  mely magában   foglalja
					a jogbiztonság követelményét is.
					Az Alkotmány 13. § /1/ bek.: A Magyar Köztársaság biz-
					tosítja a tulajdonhoz való jogot.

Az ügy jogszabályi háttere:		Az építésügyről szóló 1964. évi III. törvény 
					A 2/1986 (II. 27.) ÉVM rendelettel jóváhagyott Országos
					Építésügyi Szabályzat (OÉSZ)
					Az építési és használatbavételi engedélyezési eljárásról 
					szóló 12/1986 (XII. 29.) ÉVM rendelet
					A telekalakításról szóló 29/1971 (XII.29.) ÉVM rend.
					Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló
					- többször módosított - 1957. évi IV. törvény

Megállapított tényállás:
Debrecen Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatalának jegyzője (a területi Köztársasági Megbízott Hivatal kijelölésére) 43-614/1992. sz., 1992. június 24-én hozott határozatával panaszos részére, feltételekkel elvi engedélyt adott a tulajdonát képező Balmazújváros, Nádudvari u. 30. sz. alatti 1157. hrsz.-ú telek megosztására. A megosztás után kialakuló  új telekre kért elvi építési engedély ügyében az eljárást felfüggeszti a szomszéd melléképület építésével kapcsolatos eljárás jogerős befejezéséig.
A Köztársasági Megbízott Hivatala az 1994. október 17-én hozott 1255-6/1994. sz. határozatával új eljárást rendelt el panaszos szomszédja engedély nélküli melléképület építési ügyében a határozat indokolásában leírja: panaszos "elvi építési engedélyezési eljárásának lezárása meg kell hogy előzze a fennmaradási engedélyezési eljárást".
Az elvi építési engedély iránti kérelmet Debrecen polgármesteri hivatala 1995. október 19-én a 40410/5/1995. sz. határozatával elutasítja, a szakhatóságok véleményére hivatkozva. Az elvi építési engedélyt végül is a 91078/1996. sz., 1996. október 11-én hozott határozatával adja meg az építésügyi hatóság.
Az elvi telekmegosztási - és az elvi építési engedély érvényét Debrecen polgármesteri hivatala egy-egy évre folyamatosan meghosszabbítja, legutóbb a 138.246/4/1997. sz. határozatával került erre sor.
Panaszos leválasztásra kerülő telke megközelítésére a telek melletti vízelvezető árok megosztása, úttá nyilvánítása és az út kialakítása szükséges.
A Hajdú-Bihar Megyei Közlekedési Felügyelet az eljárás lefolytatására először a Hajdúböszörményi Polgármesteri Hivatal jegyzőjét jelöli ki, majd - hatásköri változást követően - az eljárást a közlekedési felügyelet közúti és vasúti osztálya folytatja le. Az ez ügyben eljáró közigazgatási szerv az 1996. május 21-i helyszíni bejáráson, illetve az ott felvett jegyzőkönyvben rögzíti az engedélyezési eljárás lefolytatásának feltételeit és kéri az eljáráshoz szükséges mellékletek becsatolását.
A Hajdú-Bihar Megyei Közlekedési Felügyelet közúti és vasúti osztálya - kérelemre - 1997. március 19-én hozott 377-3/97. sz. határozatával az eljárást felfüggeszti az eljárás lefolytatásához szükséges további engedélyek beszerzéséig.
A vízelvezető árok lefedésre kerülő (úttá alakítandó) és továbbra is árokként funkcionáló része megosztását Debrecen polgármesteri hivatala - hiánypótlási felhívást követően - a 131.836/5/97. sz., 1997. június 5-én hozott határozatával engedélyezi.
A szomszéd ingatlantulajdonosok fellebbezésére a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal az 1997. november 11-én hozott 138.246/2/1997. sz. határozatával megsemmisíti az első fokú határozatot és új eljárást rendel el.
Hiánypótlásra történt felhívás és a hiányok pótlását követően az eljáró első fokú közigazgatási szerv a vízelvezető árok úttá alakítására tervezett és a továbbra is árkként működő része megosztását engedélyezi a 95317/2/1998. sz. határozatával. A határozat még nem jogerős.

A vizsgálat megállapításai:

Panaszos telekmegosztási és építési engedélyezési kérelmének teljesítését rendkívüli mértékben megnehezíti az a tény, hogy a megosztás után kialakuló telek közterületről nem közelíthető meg. Az Országos Építésügyi Szabályzat 14.§ (1) bekezdése előírja, hogy az építési teleknek  közterületről-közterületen legalább saját használatú útról gépjárművel közvetlenül megközelíthetőnek kell lenni. Ezért törvényesen járt el az első fokú hatóság, amikor az elvi engedélyben előírta a közterületi megközelítés biztosítását.
Tovább bonyolította az eljárást, hogy a szomszéd telkeken - a kialakításra tervezett telek határokhoz közel - állattartó melléképületek vannak. Ezen épületek közelsége miatt a tűzrendészeti és a közegészségügyi hatóság  először nem is járult hozzá az elvi építési engedély megadásához és csak a fellebbezési eljárásban módosították álláspontjukat a szakhatóságok. Az elvi építési engedély csak ezt követően kerülhetett kiadásra.
A kialakuló telek megközelítésére egyetlen lehetőség van, ha a mellette lévő vízelvezető árkot lefedik és utat alakítani ki. Az árok önkormányzati tulajdonban van. Ahhoz, hogy az árok lefedésre kerüljön és ott utat alakítsanak ki mindenek előtt önkormányzati hozzájárulás kell. Szükséges továbbá az árok területének a megosztása az úttá alakítandó és továbbra is árokként működő részre. Ezt követően kerülhet sor az árok lefedésének és az úttest kialakításának engedélyezésére. Mivel a tervezett út mérete nem felel meg a szabvány elősírásainak, szükséges volt a Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Minisztérium szabvány alóli felmentésére is.
A telek elvi megosztása, az elvi építési engedély és a vízelvezető árok megosztása, illetve annak lefedése és úttá átépítése ügyében eljáró szervek részéről rosszindulatot, indokolatlan időhúzást nem észleltem. Ha ennek törvényi feltételei fennálltak, a szükséges engedélyeket megadták, a tovább lépés érdekében azok érvényét meghosszabbították, illetve a kérelem elutasítása helyett - amikor a hiányokat határidőben nem lehetett pótolni - az eljárást felfüggesztették, a kedvező döntés lehetőség biztosítása érdekében.

Balmazújváros Önkormányzata képviselő-testülete is segítőkészen működött közre az ügyben. Hozzájárult az önkormányzati tulajdonú vízelvezető árok magán érdeket szolgáló lefedéséhez, az árok területi megosztásához és az út kialakításához.
Balmazújváros jegyzője 1992. évtől nem intézkedett az ügyben, miután a területi köztársasági megbízott hivatal Debrecen Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatalának jegyzőjét jelölte ki az ügy intézőjének.  A jegyzővel szemben elfogultság nem volt megállapítható.
Mindezek alapján a panaszos telkének a megosztásával-, az ahhoz kapcsolódó eljárással és az elvi építési engedélyezési eljárással összefüggésben - alkotmányos visszásságot nem állapítottam meg.
Mivel a vízelvezető árok területi megosztását engedélyező határozat még nem jogerős, a döntés érdemi vizsgálatára az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § /1/ bekezdésében foglaltak alapján nincs hatásköröm.
Megállapítottam ugyanakkor, hogy Debrecen polgármesteri hivatala a területi köztársasági megbízott hivatala KMH 1256-6/1994. sz. határozatával elrendelt - a  panaszos szomszédja engedély nélküli építkezésével kapcsolatos - új eljárást a mai napig nem folytatta le annak ellenére, hogy a panaszos elvi építési engedélye ügyében a döntés már 1996-ban megszületett.
A mulasztás következtében a közigazgatási szerv megsértette a vonatkozó törvényi előírásokat. Ezzel sérült az Alkotmány 2. § /1/ bekezdésében deklarált, a demokratikus jogállamiságból fakadó jogbiztonság elve és az Alkotmány 13. § /1/ bekezdésében biztosított tulajdonhoz fűződő alkotmányos jog is, mivel az engedély nélküli építkezés korlátozza panaszost a tulajdonával kapcsolatos jogai (pl.: építkezés megvalósítása) gyakorlásában.

Tájékoztatom panaszost, hogy a beadvány azon részét, amely a szomszéd engedély nélküli építkezésének a bírósági döntéssel zárult részére, valamint a nyeles telek kialakításával kapcsolatos eljárásra vonatkozik - határkör hiányában - nem vizsgáltam, figyelemmel az 1993. évi LIX. törvény 29. § /1/ bek. f.) pontjában és a 17. § /4/ bekezdésében foglaltakra.

Ajánlás:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. §-a alapján felkérem

Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzat Polgármesteri Hivatala jegyzőjét, hogy a köztársasági megbízott hivatala KMH 1256-6/1994. sz. határozatával elrendelt új eljárást soron kívül folytassa le.

Hajdú-Bihar Megyei Közlekedési Felügyelet vezetőjét, hogy a közúti, vasúti osztály által a 377-3/1997. sz. határozattal felfüggesztett eljárást - a törvényes feltételek fennállását követően - soron kívül folytassa le.

Kérem, hogy a vizsgálati jelentéssel kapcsolatos álláspontjáról, a megtett intézkedéséről 30 napon belül tájékoztassák hivatalomat.

Budapest, 1998. július 27.

Dr. Polt Péter