OBH 520/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Rétai István

Az eljárás megindítása

Panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert 1996. novemberében László és Szabolcs nevű fiait a rendőrök, polgárőrök bántalmazták. Feljelentést tettek, de intézkedés nem történt. Panaszolja továbbá, hogy a rendőrök törvénytelenül házkutatást tartottak lakásán, bírói, ügyészi engedéllyel nem rendelkeztek.

Az Alkotmány 2. §. (1) bekezdésében deklarált jogbiztonsághoz való jog és az 57. §. (1) bekezdésében deklarált tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének gyanúja miatt indult vizsgálat.

A megállapított tényállás és a megtett intézkedések

A Belügyminiszternek küldött feljelentést - áttételt követően  - a Btk. 226. §-ba ütköző bántalmazás hivatali eljárásban vétsége gyanúja miatt a Fejér Megyei Ügyészség Nyomozó Hivatala megvizsgálta. Nyom. 193/1997. szám alatt a Be. 127. §. (1) bekezdés a./ pontja alapján - mivel a bűncselekmény alapos gyanúja hiányzik - hozott határozatával a nyomozás teljesítését megtagadta. 

Panaszára NF.4922/1997/1. szám alatt a Fejér Megyei Ügyészség vizsgálta az ügyet. A panaszt, mint  alaptalant  elutasította. Tette ezt annak ellenére, hogy panaszos nem volt jogosult fiai helyett a panasz benyújtására, az ügyészség - saját hivatali hatáskörében - még is érdemben foglalkozott az üggyel. 

A Megyei Főügyészség 1997. december 10-én keltezett határozata indokolásában részletesen kifejtette, hogy a bűncselekmény alapos gyanúját miért nem lehetett megállapítani, miért került sor a nyomozás megtagadására. 

Az első- és másodfokú határozatban felhívták a figyelmét, hogy feljelentésükben megnevezett polgárőrök nem hivatalos személyek, ezért az eljárásra a Bicskei Rendőrkapitányságnak van hatásköre és illetékessége, a feljelentést ott kell megtenni.

A kioktatáson túl az ügyészség mulasztott, mert a Be. 125. §. (2) bekezdésében írt kötelességét nem teljesítette. Nem rendelkezett arról, hogy ha a feljelentést nem a hatáskörrel rendelkező nyomozóhatóságnál tették, a feljelentést a hatáskörrel rendelkező nyomozóhatósághoz kell áttenni. A kioktatást követően azonban panaszos ezt a jogát gyakorolhatta. 

A vizsgálat megállapításai

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. §. (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményei és az 57. §. (1) bekezdésében deklarált tisztességes eljáráshoz való jog csekély mértékben sérült. A rendőrség a hatályos jogszabályoknak megfelelően járt el, mulasztást a vizsgálat nem tárt fel. 

Az 1997. november 24-én 10.40 és 15 óra között tartott házkutatás törvényes volt. A házkutatást elrendelő határozatot Havasi Róbert r. alezredes a Bicskei Városi Rendőrkapitányság vezetője írta alá, aláírását a 2. számú körbélyegzővel hitelesítette. A házkutatásról szóló határozatot aláírták, a házkutatás ellen panasszal nem éltek.

Az 1973. évi I. törvény 103. §. (1) bekezdése nem írja elő a hatóság részére, hogy a házkutatáshoz bíró vagy ügyész engedélye szükséges. A házkutatásról határozattal a nyomozóhatóság, nevesítetten az Ön esetében a Bicskei Rendőrkapitányság jogszerűen döntött. 

Mivel a kioktatást követően panaszos a törvényben biztosított jogait szabadon gyakorolhatta, feljelentést tehetett a Bicskei Rendőrkapitányságon, az Alkotmány 2. §. (1) bekezdésében deklarált jogbiztonsághoz való jog és az 57. §. (1) bekezdésében deklarált tisztességes eljáráshoz való alkotmányos jog olyan csekély visszásságot okozott, hogy az további intézkedésem nem indokolja. 

A Legfőbb Ügyész Helyettesének az ügyben ajánlást nem teszek.

Összességében: panaszában, becsatolt mellékleteiben olyan körülményt nem találtam, amely az ügy további vizsgálatát indokolná. 

Budapest, 1998.

Dr. Polt Péter