OBH 490/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Szécsi Mária

Az eljárás megindítása

Az 1600/1944. ME rendelet alapján a panaszos édesapja kénytelen volt zárolt betétbe helyezni államadóssági kötvényeit és állami nyereménykölcsön kötvényeit. A panaszos kárpótlási igényét elutasították, mivel kérelme nem tartozik a vagyoni kárpótlási törvények hatálya alá. 

A vizsgált alkotmányos jogok

A tulajdonhoz való jog (Alkotmány 13. §)
Az öröklés joga (Alkotmány 14. §)

Az alkalmazott jogszabályok

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmányáról.

7. § A Magyar Köztársaság jogrendszere elfogadja a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait, biztosítja továbbá a vállalt nemzetközi jogi kötelezettségek és a belső jog összhangját.

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról.

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

1947. évi XVIII. törvény a Párizsban 1947. február 10-én kelt Békeszerződés becikkelyezése tárgyában.

27. cikk. 1. pont. Magyarország kötelezettséget vállal arra nézve, hogy minden olyan esetben, amidőn magyar fennhatóság alá tartozó személyeknek Magyarországon lévő javaira, törvényes jogaira vagy érdekeire e személyek faji származása vagy vallása miatt 1939. szeptember hó 1. napja óta zár alá vételt, elkobzást vagy kényszerintézkedést rendeltek el, az említett javakat, törvényes jogokat és érdekeket tartozékaikkal együtt visszaállítja, vagy ha a visszaállítás lehetetlen, e tekintetben megfelelő kártalanítást ad. 

A vizsgálat megállapításai

Az Alkotmánybíróság több határozatában is elemezte - az erre vonatkozó indítványok nyomán - azt a kérdést, hogy a vagyoni kárpótlásra vonatkozó jogszabályok ütköznek-e a Párizsi Békeszerződés 27. cikkének 1. pontjába. Mind a 15/1993. (III.12.) AB határozat, mind a 16/1993. (III.12.) AB határozat azt állapította meg: a kárpótlási törvények azzal, hogy nem minden vagyoni sérelmet, hanem csak a tulajdoni kárt és azt is csak részlegesen kárpótolják, nem alkotmányellenesek, és nem ütköznek az említett nemzetközi szerződésbe, továbbá az 1992. évi XXIV. törvény (II. kárpótlási törvény) meghozatalával az állam az állampolgárok egyéni sérelmeit illetően eleget tett a Párizsi Békeszerződés 27. cikk 1. pontjában foglalt kötelezettségének.

Tekintettel arra, hogy e határozatok igen terjedelmesek (együttesen mintegy félszáz oldal) csupán a határozatok rendelkező részét és az indokolásnak szorosan a tárgyhoz kapcsolódó részeit a jelentéshez mellékelem. 

Az Alkotmánybíróság vizsgálatára és megállapítására figyelemmel az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot a panaszban előadott ügyben nem állapítottam meg. 

Budapest, 1998. november 25.

Dr. Polt Péter

Melléklet: 15/1993. (III.12.) AB határozat
                  16/1993. (III.12.) AB határozat
                  (részletek)