OBH 466/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Haraszti Katalin
A vizsgálat megindulása:

	A jugoszláv állampolgár panaszos 1998. január 18-án kelt levelében azért fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához mert sérelmezte, hogy az Országos Rendőr-főkapitányság Igazgatásrendészeti Főosztálya - a Legfelsőbb Bírósághoz benyújtott felülvizsgálati kérelmére hivatkozással - megakadályozza a Csongrád Megyei Bíróság jogerős másodfokú ítéletének végrehajtását.

A megállapított tényállás:

	Panaszos és családja bevándorlási kérelmét mind az elsőfokú hatóságként eljáró Csongrád Megyei Rendőr-főkapitányság Igazgatásrendészeti Osztálya, mind a másodfokú hatóságként eljáró ORFK. Igazgatásrendészeti Főosztálya elutasították, ezért bírósághoz fordult. A közigazgatási határozat hatályon felülvizsgálata iránti perben a Szegedi Városi Bíróság az ORFK. Igazgatásrendészeti Főosztálya 13-88/6. számú határozatát - a Csongrád Megyei Rendőr-főkapitányság Igazgatásrendészeti Osztályának 30/3550-1994. számú határozatára kiterjedően - hatályon kívül helyezte és az első fokon eljáró közigazgatási szervet új eljárás lefolytatására kötelezte. Az ORFK. Igazgatásrendészeti Főosztálya az első fokú itélet ellen fellebbezést nyújtott be. A Csongrád Megyei Bíróság - mint másodfokú bíróság - 1996. december 3-án kelt PF. 21.421/1996. sz. ítéletével az első fokú itéletet helyben hagyta. 	Panaszos, illetve jogi képviselője a másodfokú itéletet 1996. december 18-án vette át, amely ellen az ORFK. Igazgatásrendészeti Főosztálya 1997. február 19-én felülvizsgálati kérelmmel fordult a Legfelsőbb Bírósághoz.
	Panaszos jogi képviselője 1997. július 7-én kelt levelében az elsőfokú hatóságként eljáró Csongrád Megyei Rendőr-főkapitányság Igazgatásrendészeti Osztályától, majd 1997. július 28-án kelt levelében a másodfokú hatóságként eljáró ORFK. Igazgatásrendészeti Főosztályától  kérte a közigazgatási eljárás lefolytatását. 
	Az ORFK. Igazgatásrendészeti Főosztálya 1997. augusztus 15-én kelt levelében tájékoztatta panaszos jogi képviselőjét arról, hogy a másodfokú ítélet ellen felülvizsgálati kérelmet nyújtott be, ezért további intézkedéseket csak ennek elbírálását követően fog tenni.
	Az ORFK. Igazgatásrendészeti Főosztályának vezetője 1998. május 22-én kelt 13-88/95-98. számú levelében intézkedett arról, hogy a Csongrád Megyei Rendőr-főkapitányság Igazgatásrendészeti Osztálya panaszos és családja ügyében az első fokú eljárást - az első illetve a másod fokú ítéletek indokolásának figyelembe vételével - az ügyiratok másolati példányai alapján folytassa le.

A vizsgált alkotmányos jogok:

	A jogállamhoz és az ebből eredő jogbiztonsághoz való jog /Alkotmány 2. § (1) bekezdés/;
	A jogorvoslathoz való jog /Alkotmány 57. § (5) bekezdés/.

Az alkalmazott jogszabályok: 

A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény

228. § (1) Az a határozat, amely fellebbezéssel nem támadható meg, kihirdetésével (218. §) emelkedik jogerőre; azok a határidők azonban, amelyeket a határozat jogerőre emelkedésétől kell számítani, a határozatnak a féllel történt közlésétől (219. §) kezdődnek.

233. § (1) Az elsőfokú bíróság határozata ellen - amennyiben a törvény ki nem zárja - fellebbezésnek van helye. Fellebbezéssel élhet a fél, a beavatkozó, végül az, akire a határozat rendelkezést tartalmaz, a rendelkezés reá vonatkozó része ellen.

(4) A felülvizsgálati kérelem benyújtásának a határozat végrehajtására nincs halasztó hatálya, de a határozat végrehajtását a Legfelsőbb Bíróság felfüggesztheti. A fél kérelmére - az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1972. évi 31. törvényerejű rendelet 32. §-ában meghatározott esetekben - a felülvizsgálati kérelem benyújtásáról a Legfelsőbb Bíróság értesíti a földhivatalt.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény

13. § (1) Az államigazgatási eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára (a továbbiakban: kérelem) vagy hivatalból indul meg. A felettes szerv a közigazgatási szervet az eljárás megindítására vagy folytatására utasíthatja.

26. § (2) A közigazgatási szerv által hivatalosan ismert és a köztudomású tényeket nem kell bizonyítani.

73. § (1) A bíróság az államigazgatási határozatot jogszabálysértés megállapítása esetén hatályon kívül helyezi és - szükség esetén - a közigazgatási szervet új eljárásra kötelezi. Törvény úgy rendelkezhet, hogy a bíróság az államigazgatási határozatot megváltoztathatja.
(2) Ha a bíróság az ügy érdemében határozott, a közigazgatási szervnél ugyanabban az ügyben azonos tényállás mellett nincs helye új eljárásnak.
(3) A közigazgatási szervet a bírósági ítélet rendelkezései és indokolása köti, annak tartalmát a megismételt eljárás és a határozathozatal során köteles figyelembe venni.

A vizsgálat megállapításai:

	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ae.) 73. § (1) bekezdése értelmében a bíróság jogszabálysértés megállapítása esetén az államigazgatási határozatot hatályon kívül helyezi és - szükség esetén - a közigazgatási szervet új eljárásra kötelezi. Az államigazgatási határozat hatályon kívül helyezése és az első fokon eljárt közigazgatási szerv új eljárásra kötelezése az jelenti, hogy  a kérelmet új ügyként kell kezelni és az eljárást a bíróság döntésére figyelemmel az elejétől kezdődően meg kell ismételni. Az Ae. 73. § (3) bekezdésére figyelemmel a megismételt eljárás és a határozathozatal során a közigazgatási szervet a bírósági ítélet rendelkezései és indokolása köti, annak tartalmát köteles figyelembe venni, vagyis az ítéletben megállapított jogsértést kiküszöbölni. 
	A megismételt eljárásban is irányadó az Ae. 26. § (2) bekezdésének az a rendelkezése, mely szerint a közigazgatási szerv által hivatalosan ismert tényeket nem kell bizonyítani. Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy az alapeljárásban már benyújtott okiratokat, igazolásokat nem szükséges újból beszerezni, az alapeljárásban lefolytatott és a bíróság által elfogadott bizonyítást sem kell megismételni. A közigazgatási szerv által hivatalosan ismert ténynek tekintendő az is, amikor az alapeljárás eredeti iratai helyett, csak azok fénymásolata áll rendelkezésre különös figyelemmel arra, ha a másolatokat a közigazgatási szerv, illetve annak munkatársa készítette.    
	Az Alkotmánybíróság 9/1992. (I.30.) AB határozatának indokolásában rámutatott arra, hogy a " jogbiztonság megköveteli, hogy a jogerős határozat - az eldöntött kérdés személyi és tárgyi keretei között - irányadóvá váljék mind az eljárásban résztvevőkre, mind a később eljáró bíróságra, illetőleg más hatóságra. Ha a jogerő beálltához előírt feltételek teljesültek, akkor annak hatálya a határozat tartalmi helyességétől függetlenül beáll." 
	A panasszal érintett ügyben a  polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 228. § (1) bekezdésére figyelemmel a közigazgatási határozattal kapcsolatos jogvitát a Csongrád Megyei Bíróság - mint másodfokú bíróság - 1996. december 3-án kelt PF. 21.421/1996. sz. ítéletével jogerősen elbírálta. A másodfokú ítélet végrehajtását a Legfelsőbb Bíróság nem függesztette fel, ezért a közigazgatási szervnek  -  Pp. 233. § (4) bekezdésére figyelemmel - a megismételt eljárást a felülvizsgálati kérelem benyújtásától függetlenül le kellett volna folytatnia. Az a tény, hogy a közigazgatási szerv a jogvita alapjául szolgáló ügyiratokat felterjesztette a Legfelsőbb Bírósághoz nem mentesít az ítélet jogerejéhez fűződő kötelezettségek alól. 
	A leírtakra figyelemmel az ORFK. Igazgatásrendészeti Főosztályának 1997. augusztus 15-én kelt levelében megfogalmazott jogi álláspontja, vagyis az új eljárás jogerős bírói ítélet szerinti lefolytatásának elmulasztása az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerinti jogállamhoz, illetve az ebből eredő jogbiztonsághoz, továbbá az Alkotmány 57. § (5) bekezdése szerinti jogorvoslathoz való jogokkal összefüggésben okoz alkotmányos visszásságot. 
	Figyelemmel arra, hogy az ORFK. Igazgatásrendészeti Főosztályának vezetője 1998. május 22-én kelt 13-88/95-98. számú levelében intézkedett arról, hogy a Csongrád Megyei Rendőr-főkapitányság Igazgatásrendészeti Osztálya az elsőfokú eljárást - az első illetve a másodfokú ítéletek indokolásának figyelembe vételével - az ügyiratok másolati példányai alapján folytassa le, a panasszal érintett ügyben ajánlást nem teszek.

Ajánlás:

	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 20. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva ajánlást teszek az országos rendőr-főkapitánynak arra, hogy a hasonló visszásságok megelőzése érdekében tájékoztassa az idegenrendészeti szervek munkatársait a jelentés megállapításairól.

Budapest, 1999. április 22.

Dr. Polt Péter