OBH 433/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző:dr. Valach Adrien, dr. Szilágyi Júlia, dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása:

Két névtelen bejelentés érkezett az országgyűlési biztosok hivatalához a gödi egészségügyi gyermekotthon működésével összefüggésben. Ezt követően a Magyar Hírlap 1997. december 20-ai száma tudósított "Kifordult testek, árva lelkek" címmel ugyancsak a gödi gyermekotthonról.

A két beadvány az otthon tevékenységével kapcsolatban azonos problémákat vetett fel. A panaszosok azt sérelmezték, hogy a gondozási díjon felül a gondozottak után ún. zsebpénzt is kell fizetni, azonban az intézet ezt nem a gondozottakra fordítja, hanem a gondozók saját céljaikra használják fel. Kevésnek tartják az éjszakai szolgálatra beosztott gondozónők számát, akik az előírt szakképzettséggel sem rendelkeznek. Az otthonban sok "rácsos ágy" van, ezen kívül "túl is gyógyszerezik" a betegeket. Nincs foglalkoztatás, csupán megőrzik a gondozottakat. Nem megfelelő a ruházattal való ellátás, a gyermekek játékokat sem kapnak. Az egyik panaszos kifogásolta az otthon támogatására létrejött alapítvány gazdálkodását is. Mindkét levél írója azzal indokolta névtelenségét, hogy gyermekét félti az esetleges retorziótól.

Az újságcikk elsősorban az otthon fizikai állapotáról, a gazdálkodási nehézségekről, a szakképzett gondozók hiányából adódó problémákról írt.

A két névtelen bejelentésben és az újságcikkben foglaltak kivizsgálására a 161/1996. (XI. 7.) Kormányrendelet 10. § (2) bekezdése alapján felkértem az illetékes Pest Megyei Közigazgatási Hivatalt, továbbá - külső szakértő közreműködésével - munkatársaim is helyszíni vizsgálatot végeztek.

A megállapított tényállás

A Pest Megyei Közigazgatási Hivataltól kapott tájékoztatás, a helyszínen tartott vizsgálat valamint a vonatkozó dokumentációk áttanulmányozása után - a névtelen beadványokban és az újságcikkben felvetett problémákra vonatkozóan - az alábbi tényállást állapítottam meg.

A Pest Megyei Tanács a gyógypedagógiai vagy egyéb oktatásra és nevelésre alkalmatlan testi és értelmi fogyatékos gyermekek elhelyezésére, ápolására 1977-ben alapította a gödi egészségügyi gyermekotthont, mely 85 férőhelyével a megye egyetlen ilyen jellegű intézménye volt. A fenntartó az otthont időközben 220 férőhelyesre bővítette, majd az alaptevékenységét - az 1993. évi III. törvény rendelkezéseire figyelemmel - fogyatékosokat ápoló-gondozó otthonra változtatta. A módosítás következtében a megye települési önkormányzatai ebbe az otthonba az egy évnél idősebb, testi és értelmi fogyatékosságban, valamint posztpszichotikus maradványtünetekben szenvedő, pedagógiai és gyógypedagógiai módszerekkel normális és kisegítő iskolai oktatásban nem képezhető, vagy képezhetősége esetén is teljes ellátásra szoruló személyeket utalhatják be. Az otthon működését a közigazgatási hivatal ideiglenes jelleggel, 1999. december 31-éig engedélyezte, mivel a vonatkozó 161/1996. (XI. 7.) Kormányrendelet 3. §-ában előírt követelményeknek tűzvédelmi szempontból nem felelt meg.

Az otthon a vizsgálat idején 219, többségében súlyos értelmi és halmozottan fogyatékos személy ápolását, gondozását látta el. A gondozottak 43%-a, összesen 94 személy volt nagykorú.

Az otthon Göd külterületén, mintegy 3 hektárnyi parkosított, játszótérrel, sportpályával rendelkező területen, a korábbi Schaffer-kastélyban működik. A gondozottakat öt gondozási egységben elsősorban a fogyatékosság mértéke - és nem a korösszetétel - szerint helyezték el. Az épület földszintjén vannak két részlegen a legfeljebb enyhén mozgássérült értelmi fogyatékosok, koruk és nemük szerint elkülönítve. Az emelet egyik részén kortól és nemtől függetlenül a teljesen mozgásképtelen fekvő, a másik részén pedig a részben mozgássérült, például tolókocsis értelmi fogyatékosokat helyezték el, akik számára az emeleti elhelyezés rendkívül megnehezíti az épület elhagyását. Az ötödik részleget, az ún. családcsoportot, egy alapítványi támogatásból megvalósított épületbővítéssel az állami gondozott ápoltak részére hozták létre.

A megközelítőleg 35-36 m2-es lakószobák nyolc-kilenc ágyasak. Két szobához tartozik egy fürdőszoba, amelyekben általában egy fürdőkád, egy zuhanyozó, két-három WC és szükség szerint egy-két pelenkázó asztal található. A WC-k sem egymástól, sem a fürdőszoba egyéb részeitől nincsenek - például függönnyel - elválasztva, azokban a gondozási egységekben sem, ahol azt a kevésbé súlyos mértékben fogyatékos gondozottak önállóan használják. Meg kell azonban jegyezni, hogy erre kevés gondozott képes, mivel a gondozottak 56%-a (123 fő) teljesen és 17%-a (37 fő) részben inkontinens. A beépített fürdőszobákon kívül az otthon rendelkezik még két ún. fürdető ággyal is. A családcsoportos részlegen a szobák két-három ágyasak, külön nappalival, konyhával, fürdőszobákkal. A lakó- és fürdőszobák tisztasága a vizsgálatot végzők megítélése szerint minden részlegen megfelelő volt. Az otthonban a folyamatos fűtést és melegvíz-szolgáltatást biztosítják.

Az otthonban összesen egy hálóságy és egy speciális, párnázott, alul-felül teljesen zárt "ágy" volt, ez utóbbi üresen. Meg kell jegyezni, hogy az egyetlen hálóságyat az otthon a szülők kifejezett kérésére használja. Ez a gyermek a vizsgálat idején is - a nem teljesen bezárt - hálóságyban tartózkodott. A speciális, párnázott, alul-felül teljesen zárt "ágyat"  viszont - a kapott tájékoztatás szerint - orvosi egyetértéssel egy időnként önmagára és környezetére nagy veszélyt jelentő gondozott elkülönítésére alkalmazzák. Az osztálynapló adatai szerint ez az elkülönítés azonban rendkívül gyakori, ami felveti azt a kérdést, hogy a teljes - minden külső ingertől  való - elzárásban megnyilvánuló szabadságkorlátozás mennyire arányos a betegséggel illetőleg nincs-e más lehetőség a kezelésére. Ennek a megítélése az otthon vezető ápolója számára sem volt egyértelmű, tájékoztatása részben kérdésként hangzott el. Hasonlóképpen ellentmondásos magyarázatokat kaptak a vizsgálatot végzők az otthon varrodájában éppen a vizsgálat idején varrt 16 db kényszerzubbony esetében is. Az otthon dolgozóinak láthatóan nem volt határozott véleménye az alkalmazott kényszereszközök arányosságáról, elfogadhatóságáról. A vizsgálat találkozott két olyan gondozottal is, akiknek karját - önagresszív cselekedeteik megakadályozása céljából - ruhájukkal, mintegy "kényszerzubbonyként" tették mozgásképtelenné. Tekintettel arra, hogy folyamatos felügyelet alatt voltak, egyéb mozgásukban nem gátolták őket, a vizsgálatot végzők szerint adott esetekben ez a megoldás inkább szakmai, semmint emberi jogi kérdés. 

A lakószobák a fekvő és a családcsoportos részlegeken nyitva voltak, azonban a mozgásképes gondozottak valamint a foglalkoztató szobák kilincs nélkül, ún. drukkerral nyíltak. A vizsgálatot végzők két esetben is tapasztalták, hogy ha csak rövid időre is, de a gondozottak felügyelet nélkül voltak a szobákba bezárva. 

Az otthon szinte minden helyiségében, még a mellékhelyiségekben is sok játék volt, jól láthatóan használták őket. Az otthon alkalmazottai egyébként nagy gondot fordítanak a dekorációkra, a helyiségekben számos rajz, falra festett kép, felirat és szinte minden szobában TV található. A vizsgálat idején a mozgásképes - és éppen nem foglalkoztatott - gondozottak a parkban, a játszótéren és a szobák mellett, az azok teljes hosszában húzódó teraszokon játszottak, levegőztek. A vizsgálatot végzők szerint a fekvő és tolókocsis gondozottaknak a levegőztetése sincs megoldva, mivel a vizsgálat idején ezeknek a szobáknak a teraszain használaton kívüli bútorokat, tolókocsit, egyéb tárgyakat tároltak.

A gondozottak ruhaneművel, lábbelivel, iskolai és sport felszereléssel, egyéb textíliával, a legszükségesebb tisztálkodószerekkel való ellátása, bár elég szegényes, de elfogadható mennyiségű. A kapott tájékoztatás szerint a korábbi években valóban gondot jelentett az otthonnak a minimális ruházat és cipő biztosítása is. A saját ruha használata a jelenlegi szabályozás szerint, az egyéni jelölés megoldatlansága miatt - bizonyos kivételekkel - nem lehetséges. Az ún. családcsoportos részlegen kívül a gondozottaknak nincs saját, zárható szekrényük sem. A szobákban lévő szekrényekben együtt tárolják a lakók ruháit, egyéb használati tárgyait.

Az otthon saját konyhájáról napi ötszöri étkezést, ebből - vasárnap kivételével - két alkalommal meleg ételt biztosít. Orvosi javaslat alapján van pépes, ún. szondás, feltápláló vagy fehérje- és sószegény diéta is. A főétkezéseket az intézet saját költségvetéséből finanszírozza, azonban a kiegészítő étkezésekhez - a kapott tájékoztatás szerint - a gondozottak költőpénzét is felhasználják. Az otthon minden gondozottjának van költőpénze, melyet a fenntartó a térítési díjjal együtt állapít meg. A költőpénzt egy kijelölt főnővér kezeli és tartja nyilván. Néhány az otthon vezetése által arra alkalmasnak ítélt gondozott kivételével, akiknek kérésük szerint vásárolnak belőle, általában  vezetői megbeszélésen döntenek a felhasználásról. Ebből fedezik a kirándulások költségeinek egy részét, vásárolnak ünnepekre ajándékokat. A rendelkezésre bocsátott dokumentumokból azonban egyértelműen megállapítható, hogy a gondozottak személyes tulajdonát képező költőpénzt az otthon saját költségvetése kiegészítéseként a közös szükségletek kielégítésére is felhasználta. Az otthon igazgatójának 1993-ban kiadott, a cselekvőképességet kizáró gondnokság alatt lévő illetőleg magatehetetlen, mozgásukban korlátozott gondozottak saját készpénzének kezelését szabályozó utasítása 11. pontja szerint "közös bizonylat felhasználásával engedélyezem még a szükséges vásárlást abban az esetben, ha kedvezményes, akciós vásárlásra kerül sor. Ez esetben a számlát az intézet nevére kell kérni, és a hivatkozási szám alapján kell annak a gondozottnak a készpénzéből lekönyvelni, amely részére a vásárlás történt." Az 1996. október 1-je és december 4-e közötti ún. gondozottankénti vásárlás összesítő nyomtatvány adatai szerint - valószínűleg a hivatkozott felhatalmazás alapján - a költőpénz terhére vásároltak például tejterméket, zöldséget, sütőtököt, lisztet, gyümölcsöt, tojást, kenyeret, pontosabban meg nem nevezett árucikkeket "Alfa" megnevezés alatt. A megvásárolt termékek árát személyenként levonták a költőpénzből.

Az otthon engedélyezett dolgozói létszáma 195 fő, ebből 1 álláshely üres. A gondozottakkal közvetlenül 123 fő foglalkozik, melyek közül 67% (83 fő) szakképzett. A gondozónők szakképzettsége 57%-os. Az intézetnek az orvos-igazgatón kívül saját gyermekorvosa van, aki nyugdíj mellett napi 8 órát tölt az intézetben. Egy gyermekorvos éppen a vizsgálat időszakában töltötte felmondási idejét, a meghirdetett álláshelyre azonban nem volt jelentkező. A gondozottak TB-kártyái az egyik gödi háziorvosnál vannak, aki csak szükség esetén, ügyeleti időben megy ki az intézetbe. Kéthetente a váci kórház pszichiátriai osztályáról jár ki 4 órában pszichiáter szakorvos, aki a szükséges gyógykezeléseket és vizsgálatokat rendeli el. A kezeléseket szükség esetén változtatják, az intézet orvosa és a pszichiáter minden esetben összehangolja őket. A kezelések, gyógyszerelés dokumentációját a vizsgálat megfelelőnek ítélte. Az otthonban 1996-ban 1, 1997-ben pedig 5 haláleset történt.

Az intézetben nincs az előírásoknak megfelelő elkülönítő, a három elkülönítőként megjelölt helyiség egyikében két gondozott lakik, a másik kettőben a zenei foglalkoztató, illetve a masszírozó-terápiás helyiség van berendezve. A hétköznapi, például légúti fertőzéseket - a kapott tájékoztatás szerint - a gondozott megszokott helyén kezelik. A nagyfokú zsúfoltság miatt így fokozott a fertőzés-veszély. Részlegenként egy nővér-szoba van, ahol az injekciókat is tartják. Éjszakánként minden részlegen egy gondozónő és egy központi ügyeletes van szolgálatban.

A gondozónők minden osztályon szobánként vezetnek eseménynaplót, ami azonban igen szűkszavú. A gyógyszerelésről viszont rendkívüli alapossággal külön füzetet vezetnek. A gyógyszerfüzet egy-egy lapját gondozottanként kimásolva az eseménynapló is tartalmazza. A hosszú távú neuroleptikus kezelésekről viszont - a gyógyszerfüzettől függetlenül - az intézet orvosánál  van gondozottankénti nyilvántartás (ún. egyéni depo karton). Ezen kívül minden gondozottról vezetik az előírt egészségügyi törzskartont is. Az otthonban van egy központi ügyeleti napló, amelyben a fontosabb eseményeket rögzítik: például a sebesüléseket, a lázat, az esetleges kórházba szállítást, vagy onnan hazaérkezést, a rohamokat, kellett-e ügyeletes orvost hívni. Az igazgatónál mindezeken túl gondozottanként külön füzetbe jegyzik fel a személyes adatokon kívül a következő adatokat: állandó gyógyszer, ideiglenes gyógyszer, laboreredmények, testsúly és magasság, látogatás, hazavitel, gyógyászati segédeszköz, epilepsziás roham, szakorvosi vizsgálat, kórházi kezelés, műtét, fertőző betegség, allergia és a diagnózis.

Az intézetben 19 fős ún. rehabilitációs csoport dolgozik. Az otthon gondozottainak többségét, 131 személyt gyógypedagógiai módszerekkel fejleszthetetlennek minősítették. Részükre többféle foglalkoztatás van. Így például azoknak a halmozottan fogyatékos gondozottaknak, akik szellemileg nagyon alacsony szinten vannak, beszélni, önállóan mozogni nem tudnak és inkontinensek, bevezették az ún. "bazális stimulálás" módszerét. Külön helyiség van a gyógymasszázs, elektromos izom-stimulálás és a tangentor-kezelés számára. Az állandóan ágyhoz kötött gondozottak emeletén lévő tangentor-kádban lévő súlyos motor alatt azonban megrepedt a födém. Emiatt a vizsgálat idején a kezelés szünetelt. Minden gondozottról évenként egyéni fejlesztő naplót vezetnek, amelynek része a bazális stimulálást regisztráló lap is. 

A gondozottak közül 88 személyre vonatkozik a képzési kötelezettség. A szakértői bizottság évente vizsgál felül minden gondozottat. A képzésre kötelezettekkel gyógypegadógus, pedagógus foglalkozik, 1 személy általános iskolai képzésben, 12 személy pedig foglalkoztató iskolai képzésben részesül. Ezen kívül van agyagozás, szőnyegszövés, zeneóra, sport foglalkozás. Az agyagozó műhely azonban az épület tetőterében van, ahová a meghibásodott "tolókocsi-lift" miatt csupán kevés gondozott tud feljutni. A kapott tájékoztatás szerint a lift javítása kb. 1 millió Ft-ba kerülne.

Az eddig felsorolt nyilvántartásokon - osztályos eseménynapló, gyógyszerfüzet, ún. depo karton, egészségyügyi törzskarton, központi ügyeleti napló, gondozottankénti füzet, egyéni fejlesztő napló -  a foglalkoztatásvezetők minden gondozottról évente külön foglalkoztatási füzetet is készítenek. A rendkívül szerteágazó nyilvántartásokban szereplő adatok hatékony felhasználása azonban kétséges, mivel például a fejlesztési lapok, az egyes foglalkozási füzetek, az orvosi-gyógyszerelési kartonokat külön-külön kezelik. Egy-egy gondozott állapotának áttekintése tehát elég nehéz.

A vizsgálat megállapította, hogy az otthon egy 1994-ben az igazgató - és nem a fenntartó által - jóváhagyott házirenddel rendelkezik. A házirend a jogszabályi követelményeknek csupán részben felel meg. Nem szabályozza például a foglalkoztatásban közreműködő személyek díjazását, az érdekképviseleti fórum működését, a panaszok elintézésének módját.

A házirend a hozzátartozókkal való kapcsolattartásról úgy rendelkezik, hogy a látogatásra az év bármely napján lehetőség van, de külön is megjelöli a hónap második szombatját. Ezen a napon ugyanis a településről külön helyi buszjárat közlekedik az otthonhoz. A kapott tájékoztatás szerint összesen csupán 10-15 gondozottat látogatnak rendszeresen.

A házirend egyébként az otthon egyetlen helyiségében sincs kifüggesztve, azt - a kapott tájékoztatás szerint - az osztályos főnővérek "íróasztalaikban" tárolják.

Az otthon vezető ápolója és a gazdasági igazgatója az érdekképviseleti fórum összetételéről, vagy annak működéséről semmilyen információt nem tudott adni. Az intézet működését érintő panasz - a kapott tájékoztatás szerint - az elmúlt években csupán néhány volt, melyeket többnyire az igazgató saját maga orvosolt.

Az intézet fenntartója a kétévenkénti átfogó-pénzügyi gazdasági ellenőrzések keretében rendszeresen értékeli a szakmai tevékenységet is. Az ÁNTSZ ugyancsak a jogszabályi előírások szerint végzi ellenőrzési feladatait. Az illetékes közigazgatási hivatal pedig 1997-ben a működési engedélyeztetési eljárás során vizsgálta felül az otthon működését.

Az érintett alkotmányos jogok

- tulajdonhoz való jog [Alkotmány 13. § (1)]
- egészséges környezethez való jog [Alkotmány 18.§]
- emberi méltósághoz való jog [Alkotmány 54. § (1)]
- embertelen, megalázó elbánás tilalma [Alkotmány 54. § (2)]
- panaszhoz való jog [Alkotmány 64. §]
- gyermekek joga a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez szükséges védelemre és gondoskodásra [Alkotmány 67. § (1)]
- legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog [Alkotmány 70/D. §]
- szociális biztonsághoz való jog [Alkotmány 70/E. §]

A vizsgálat megállapításai

A névtelen beadványok és az újságcikk alapján a gödi Egészségügyi Otthonban lefolytatott vizsgálat eredményeként a következő megállapításokat tettem.

1. A kifogásolt alapítványi pénz felhasználását, az 1993:LIX. tv. 16. § és 29. § (1) bekezdése értelmében hatáskör hiányában nem vizsgálhattam.

2. Az Egészségügyi Otthon működésével összefüggésben az alábbi alkotmányos jogok sérelmét illetőleg annak veszélyét állapítottam meg:
- az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamisághoz fűződő jogbiztonság elvével valamint a 64. §-ában biztosított panaszhoz való joggal összefüggésben keletkeztet alkotmányos visszásságot a házirend jogszabályt sértő, hiányos szabályozása, valamint az hogy azt nem az arra jogosult fenntartó hagyta jóvá, továbbá, hogy - a kifüggesztés elmulasztásával - nem biztosítják megismerését sem a gondozottak, sem a hozzátartozóik számára;
- az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében biztosított jogorvoslathoz és a 64. §-ában foglalt panaszhoz való jogok tekintetében jelent alkotmányos visszásságot az a tény, hogy az otthonban egyáltalán nem működik érdekképviseleti fórum;
- az otthon gondozottainak az Alkotmány 70/D. §-ában deklarált, a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogát sérti, hogy az otthonban nincs betegszoba és elkülönítő, valamint a vizsgálat során tapasztalt az a gyakorlat, hogy a gondozottak bezárt szobákban felügyelet nélkül maradhatnak;
- az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében foglalt tulajdonhoz való joggal kapcsolatban alkotmányos visszásságot okoz az a gyakorlat, hogy az otthon egyes gondozottak költőpénzének bizonyos részét az intézeti költségvetés kiegészítéseként használja fel;
- az Alkotmány 18. §-ában deklarált egészséges környezethez való joggal összefüggésben az emeleten elhelyezett mozgásképtelen gondozottak esetében jelent alkotmányos visszásságot az, hogy elhelyezésük folytán rendkívül nehéz a szabad levegőre jutásuk;
- a mozgásképtelen, tolókocsis gyermekeknek az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében megfogalmazott, a testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez való jogukkal kapcsolatos alkotmányos visszásságot jelent, hogy a tetőtérben kialakított foglalkoztató számukra  lényegében megközelíthetetlen;
- az Alkotmány 54. § (1) bekezdésében biztosított emberi méltósághoz való jog sérelmét okozza az önálló WC használatra képes gondozottak tekintetében, hogy a gondozotti WC-k a fürdőszobákkal egy légtérben, elkülönítés nélkül vannak;
- az Alkotmány 70/D. §-ában biztosított, a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog sérelme veszélyének gyanúját veti fel az egyik gondozott esetében az elkülönítésére szolgáló speciális, párnázott, alul-felül zárt "ágy" alkalmazása. 

Ajánlások

1. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a gödi Egészségügyi Otthont fenntartó Pest Megyei Önkormányzatnál kezdeményezem, hogy a megállapított alkotmányos visszásságok orvoslására intézkedjen. Ennek keretében kérem, hogy gondoskodjon
- a jogszabályi előírásoknak megfelelő házirend elkészítéséről és jóváhagyásáról;
- az érdekképviseleti fórum létrehozásáról és működtetéséről;
- a betegszoba és elkülönítő kialakításáról;
- a gondozotti költőpénz rendeltetésszerű felhasználásáról és annak ellenőrzéséről;
- az emeleten elhelyezett gondozottak szabad levegőre jutása érdekében elhelyezésük megváltoztatásáról;
- arról, hogy mindegyik - különösen a tetőtérben elhelyezett foglalkoztató - a gondozottak számára elérhető legyen;
- a gondozottak által önállóan használt WC-knek a fürdőszobáktól - például függönnyel - való elválasztásáról;
- az erre rászoruló gondozottak folyamatos felügyeletéről.

2. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (3) bekezdésében biztosított felhatalmazásom alapján felkérem a Pest Megyei ÁNTSZ vezetőjét, hogy  - az Alkotmány 70/D. §-ában biztosított, a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog sérelme veszélyének gyanújára tekintettel - a pszichiáter szakfelügyelő főorvos közreműködésével vizsgálja meg az otthonban alkalmazott speciális, párnázott, alul-felül teljesen zárt "ágy" szakmai indokoltságát.

Budapest, 1998. március 12.

Gönczöl Katalin

Melléklet

Alkalmazott jogszabályok

1991. évi LXIV. törvény a Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről

23. cikk
1. Az Egyezményben részes államok elismerik, hogy a szellemileg vagy testileg fogyatékos gyermeknek emberi méltóságát biztosító, önfenntartását előmozdító, a közösségi életben való tevékeny részvételét lehetővé tevő, teljes és tisztes életet kell élnie.
2. Az Egyezményben részes államok elismerik a fogyatékos gyermeknek a különleges gondozáshoz való jogát, és a rendelkezésükre álló forrásoktól függő mértékben, az előírt feltételeknek megfelelő fogyatékos gyermeknek és eltartóinak, kérelemre, a gyermek állapotához és szülei vagy gondviselői helyzetéhez alkalmazkodó segítséget biztosítanak.
3. Tekintettel a fogyatékos gyermek sajátos szükségleteire, a 2. bekezdés értelmében nyújtott segítség a gyermek szüleinek vagy gondviselőinek anyagi erőforrásait figyelembe véve, lehetőség szerint ingyenes, és úgy kell alakítani, hogy a fogyatékos gyermek valóban részesülhessen oktatásban, képzésben, egészségügyi ellátásban, gyógyító-nevelésben, munkára való felkészítésben és szabadidő-tevékenységben oly módon, hogy ezek biztosítsák személyisége lehető legteljesebb kibontakoztatását kulturális és szellemi területen egyaránt.
4. Az Egyezményben részes államok a nemzetközi együttműködés szellemében előmozdítják a fogyatékos gyermekek megelőző egészségügyi ellátásával, orvosi, pszichológiai és funkcionális kezelésével, a gyógyító-nevelés módszereivel és a szakképzési intézményekkel kapcsolatos információk cseréjét és terjesztését, valamint az adatok hozzáférhetőségének biztosításával lehetővé teszik a részes államok számára, hogy ezeken a területeken javíthassák lehetőségeiket és szakismereteiket, bővíthessék tapasztalataikat. Ebben a tekintetben különösen figyelembe veszik a fejlődő országok szükségleteit.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról

6. § (3) A fogyatékos, tartósan beteg gyermeknek joga van a fejlődését és személyisége kibontakozását segítő különleges ellátáshoz.

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

56. § (1) A szociálisan rászorultak részére személyes gondoskodást nyújtó ellátást (a továbbiakban: személyes gondoskodás) az állam, valamint az önkormányzatok biztosítják.
(2) A személyes gondoskodás magában foglalja a szociális alap- és szakosított ellátásokat.
57. § (2) A személyes gondoskodás keretébe tartozó szakosított ellátást nyújtanak
a) a külön törvényben meghatározott közoktatási intézménynek nem minősülő bentlakásos gyermekintézmények;
b) az ápolást-gondozást nyújtó intézmények;
c) a rehabilitációs intézmények;
d) a nappali ellátást nyújtó intézmények;
e) az átmeneti elhelyezést nyújtó intézmények és
f) az egyéb speciális szociális intézmények.
66. § Ha az életkoruk, egészségi állapotuk, valamint szociális helyzetük miatt a rászorult személyekről az alapellátás keretében nem lehet gondoskodni, a rászorultakat állapotuknak és helyzetüknek megfelelő szakosított ellátási formában kell gondozni.
67. § (1) Az önmaguk ellátására nem vagy csak folyamatos segítséggel képes személyek napi legalább háromszori étkeztetéséről, ruházattal, illetve textíliával való ellátásáról, mentális gondozásáról, valamint egészségügyi ellátásáról (a továbbiakban: teljes körű ellátás) az ápolást, gondozást nyújtó intézményben kell gondoskodni.
(2) Ápolást, gondozást nyújtó intézmény különösen az idősek otthona, a pszichiátriai betegek otthona és a fogyatékosok otthona.
69. § (1) A fogyatékosok otthonába az a súlyos és középsúlyos értelmi vagy halmozottan fogyatékos személy vehető fel, aki nem, vagy csak részben oktatható, képezhető, foglalkoztatható, és gondozására csak intézményi keretek között van lehetőség.
(2) A fogyatékosok otthonában indokolt esetben az enyhe értelmi fogyatékos személy is elhelyezhető.
70. § (1) A fogyatékosok otthonában lakók részére biztosítani kell a fogyatékosságuknak megfelelő képességfejlesztő, terápiás vagy munka jellegű foglalkoztatás lehetőségét is.
(2) A fogyatékosok otthonában elhelyezett képezhető fogyatékosok oktatásáról gondoskodni kell.
72. § (1) A rehabilitációs intézmény a bentlakók önálló életvezetési képességének kialakítását, illetve helyreállítását szolgálja.
(2) Rehabilitációs intézmény különösen a pszichiátriai, illetve szenvedélybetegek rehabilitációs intézménye és a fogyatékosok rehabilitációs intézménye.
74. § (1) A fogyatékosok rehabilitációs intézménye azoknak a nem tanköteles enyhe vagy középsúlyos értelmi fogyatékos, valamint mozgás-, illetőleg látássérült személyeknek az elhelyezését szolgálja, akiknek oktatása, képzése, átképzése és rehabilitációs célú foglalkoztatása csak intézményi keretek között valósítható meg.
(2) A fogyatékosok rehabilitációs intézménye előkészíti az ott élők családi és lakóhelyi környezetbe történő visszatérését, valamint megszervezi az intézményi ellátás megszűnését követő utógondozást.
96. § (1) Az intézménybe való felvételkor az intézmény tájékoztatást ad a jogosult és hozzátartozója számára
a) az intézményben biztosított ellátás tartalmáról és feltételeiről;
b) az intézmény által vezetett nyilvántartásokról;
c) a bentlakásos és átmeneti intézményi elhelyezéskor a jogosult és hozzátartozói közötti kapcsolattartás, különösen a látogatás, a távozás és a visszatérés rendjéről;
d) panaszjoguk gyakorlásának módjáról;
e) az intézményi jogviszony megszűnésének eseteiről;
f) az intézmény házirendjéről;
g) a fizetendő térítési díjról, teljesítési feltételeiről, továbbá a mulasztás következményeiről;
h) a jogosult jogait és érdekeit képviselő társadalmi szervezetekről.
(2) Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott eltávozást az intézmény vezetője engedélyezi, annak részletes szabályait a házirend tartalmazza. A jogosult eltávozása csak akkor tagadható meg, ha a jogosult kezelőorvosának szakvéleménye – a jogosult önmagát vagy másokat veszélyeztető egészségi állapota miatt – az eltávozást nem javasolja.
97. § Ha az intézmény házirendjét a fenntartó jóváhagyta, azt az intézményben jól látható helyen ki kell függeszteni, és gondoskodni kell arról, hogy az a jogosultak, a hozzátartozóik és az intézmény dolgozói számára folyamatosan hozzáférhető legyen.
98. § (1) A jogosult és hozzátartozója, valamint a jogosult jogait és érdekeit képviselő társadalmi szervezet a házirendben foglaltak szerint panasszal élhet az intézmény vezetőjénél vagy az érdekképviseleti fórumnál (a továbbiakban: panasz kivizsgálására jogosult)
a) az intézményi jogviszony megsértése, különösen személyiségi jogainak, kapcsolattartásának sérelme, továbbá az intézmény dolgozóinak szakmai, titoktartási és vagyonvédelmi kötelezettségei megszegése esetén, vagy
b) az ellátás körülményeit érintő kifogások orvoslása érdekében.
(2) A panasz kivizsgálására jogosult köteles 15 napon belül írásban értesíteni a panasztevőt az elé terjesztett panasz kivizsgálásának eredményéről. A szükséges intézkedések egyidejű megtételével felhívja a figyelmet a sérelem orvoslásának esetleges más módjaira is.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott személyek és szervek panaszukkal az intézmény fenntartójához fordulhatnak, ha a panasz kivizsgálására jogosult
a) határidőben nem intézkedik,
b) intézkedésével nem értenek egyet.
99. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény fenntartója köteles meghatározni az intézményi jogviszonyban állók és az ellátásra jogosultak érdekvédelmét szolgáló fórum (a továbbiakban: érdekképviseleti fórum) megalakításának és tevékenységének szabályait.
(2) Választás alapján az érdekképviseleti fórum tagjai
a) az intézményben ellátásban részesítettek, illetőleg hozzátartozóik képviselői;
b) az intézmény dolgozóinak képviselői;
c) az intézményt fenntartó helyi önkormányzat, illetve szervezet képviselői.
(3) A (2) bekezdés a) pontjában meghatározott tagok száma nem lehet kevesebb a b)–c) pont szerinti tagok összlétszámánál.
(4) Az érdekképviseleti fórum dönt az elé terjesztett intézményi panaszokról, továbbá intézkedéseket kezdeményezhet a beutaló, a fenntartó helyi önkormányzatnál, az intézmény ellenőrzését ellátó hatóságnál, illetőleg más, hatáskörrel rendelkező szervnél.
(5) Az érdekképviseleti fórum működésének részletes szabályait a házirend tartalmazza.
100. § (1) Az intézményi jogviszony megszűnik
c) a jogosultnak, illetve hozzátartozójának a jogviszony megszüntetésére vonatkozó bejelentését követő, a házirendben meghatározott idő elteltével
105. § (4) Az érték- és vagyonmegőrzés módjáról, az abból kizárt tárgyakról a házirendben kell rendelkezni.
107. § Az intézmény vezetője köteles gondoskodni
a) a jogosult és hozzátartozói közötti személyes kapcsolattartás kulturált és zavartalan körülményeiről, az intézményben megfelelő helyiség biztosításával;
b) az intézményi dolgozók foglalkozásbeli titoktartási kötelezettségének érvényesítéséről és a jogosult személyiségi jogainak tiszteletben tartásáról.
114. § (1) Ha e törvény másként nem rendelkezik, a személyes gondoskodást nyújtó ellátásokért térítési díjat kell fizetni.
(2) A térítési díjat az e törvényben meghatározottak szerint
a) az ellátást igénybe vevő jogosult;
b) a szülői felügyeleti joggal rendelkező törvényes képviselő;
c) a jogosult tartására, gondozására köteles és képes személy [az a)–c) pont alattiak a továbbiakban: kötelezett]
köteles megfizetni.
(3) Az e törvényben foglalt kivételekkel a fenntartó ingyenes ellátásban részesíti azt a jogosultat, aki
a) jövedelemmel nem rendelkezik;
b) bentlakásos intézményben él, jövedelemmel nem rendelkezik, és akinek a térítési díj alapjául szolgáló készpénz vagy ingatlan vagyona, valamint tartásra, gondozásra köteles és képes hozzátartozója nincs.
115. § (1) A személyes gondoskodás körébe tartozó szociális ellátások térítési díját (a továbbiakban: intézményi térítési díj) az intézményt fenntartó szerv évente kétszer állapíthatja meg.
117/A. § (1) A bentlakásos intézményekben a jövedelemmel nem rendelkező 16 év fölötti ellátottak részére személyes szükségleteik fedezésére az intézmény költőpénzt biztosít. Költőpénzt kell biztosítani annak az ellátottnak is, aki helyett a térítési díjat jövedelem hiányában kizárólag a tartásra köteles és képes személy fizeti, illetve a térítési díjat ingatlan vagyona terhére állapították meg. Ha az ingatlan vagyonnal rendelkező ellátottnak költőpénzt állapítanak meg, a költőpénz terhelését a térítési díjra vonatkozó szabályok szerint kell elrendelni. A költőpénz havi összege nem lehet kevesebb a tárgyév január 1-jén érvényes öregségi nyugdíj legkisebb összegének 20%-ánál. Legalább a költőpénz összegére kell kiegészíteni az ellátottnak ezt az összeget el nem érő jövedelmét.
(2) A bentlakásos intézményben az ellátott által fizetendő térítési díjat úgy kell megállapítani, hogy részére legalább az (1) bekezdés szerinti költőpénz visszamaradjon.
132. § (2) Felhatalmazást kap a népjóléti miniszter, hogy rendeletben szabályozza
b) a személyes gondoskodást nyújtó ellátások szakmai létszám normáit, működési feltételeit, valamint az intézményvezető szakmai feladatait;
c) a személyes gondoskodás körébe tartozó egyes feladatokat ellátó személyek képesítési előírásait;
d) az államigazgatási feladatokat végző szociális hatáskört gyakorló szervek, valamint a személyes gondoskodást nyújtó intézmények működése ellenőrzésének szabályait;
e) e törvény alkalmazása tekintetében a fogyatékosság megállapításának módját;
134. § Az e törvényben meghatározott személyes gondoskodás keretébe tartozó kötelező ellátási formák feltételeinek megteremtéséről fokozatosan, de legkésőbb 1999. december 31. napjáig kell gondoskodni.

15/1972. (VIII. 5.) EüM rendelet az egészségügyről szóló 1972. évi II. törvénynek a gyógyító-megelőző ellátásra vonatkozó rendelkezései végrehajtásáról

28. § (3) Az olyan tizennyolcadik életévüket be nem töltött testi és értelmi fogyatékosok elhelyezésére és ápolására, akik gyógypedagógiai vagy egyéb oktatásra és nevelésre alkalmatlanok, egészségügyi gyermekotthonok működnek. Egészségügyi gyermekotthont a Népjóléti Minisztériumon, valamint a fővárosi, megyei és megyei városi önkormányzatokon kívül a népjóléti miniszter által kijelölt állami szervek és társadalmi szervezetek tarthatnak fenn. A Népjóléti Minisztérium az egészségügyi gyermekotthoni ellátásra szoruló gyermekek elhelyezésére más szervezetekkel megállapodást köthet.

16/1972. (IV. 29.) MT rendelet az egészségügyről szóló 1972. évi II. törvény végrehajtásáról

17. § (1) A harmadik életévüket be nem töltött egészséges gyermekek időszakos elhelyezésére, szakszerű gondozására és nevelésére bölcsődék,
– az állami gondozásba vett, illetőleg átmeneti elhelyezésre szoruló három éven aluli gyermekek részére, valamint a veszélyeztetett koraszülött csecsemők utógondozására csecsemőotthonok,
– a gyógypedagógiai vagy egyéb oktatásra és nevelésre alkalmatlan testi és értelmi fogyatékosok elhelyezésére, ápolására egészségügyi gyermekotthonok
működnek.

32/1993. (II. 17.) Korm. rendelet a gyermeknevelési támogatás megállapításának szabályairól, valamint a szociális ellátások igényléséhez felhasználható bizonyítékokról

16. § (1) A pszichiátriai betegek otthonába, valamint a pszichiátriai, illetve szenvedélybetegek rehabilitációs intézményébe való elhelyezés iránti kérelemhez csatolni kell az Szt. 112. § (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott, egy évnél nem régebbi szakvéleményt.
(2) Az értelmi fogyatékosok otthonába történő felvétel iránti kérelemhez csatolni kell az elhelyezést igénylő egészségi állapotára, fogyatékosságára vonatkozó, egy évnél nem régebbi – fekvőbeteg-gyógyintézet által kiadott – zárójelentést vagy a területileg illetékes ideggondozó szakvéleményét.
(3) Ha értelmi fogyatékosok otthonába kiskorú elhelyezését kérik, a (2) bekezdés szerinti szakvélemény helyett az Egészségügyi Gyermekotthonok Országos Módszertani Intézete, illetve a Bárczi Gusztáv Gyógypedagógiai Tanárképző Főiskola Pszichológiai Intézete által kiadott, egy évnél nem régebbi szakvélemény is elfogadható.
17. § (1) Ha az elhelyezést a fogyatékosok rehabilitációs intézményébe kérik, az Szt. 112. § (2) bekezdésének b) pontja szerinti szakvéleményt a szociális intézmények mellett működő pálya- és munkaalkalmassági vizsgálatot végző csoport adja ki.
(2) A másodfokú eljárás során az (1) bekezdés szerinti szakvélemény felülvizsgálatát
a) a mozgássérültek rehabilitációs intézményébe, valamint mozgássérültek és értelmi fogyatékosok rehabilitációs intézményébe történő elhelyezéshez a Mozgássérültek Állami Intézetétől,
b) a látássérültek rehabilitációs intézményébe, valamint a látássérültek és értelmi fogyatékosok rehabilitációs intézményébe történő elhelyezéshez a Vakok Állami Intézetétől,
c) az értelmi fogyatékosok rehabilitációs intézményébe, valamint a hallássérültek és értelmi fogyatékosok rehabilitációs intézményébe történő elhelyezéshez az Értelmi Fogyatékosok Országos Szociális Foglalkoztató Intézetétől
kell kérni.
19. § A fogyatékosok rehabilitációs intézménye esetén az Szt. 112. §-ának (3) bekezdésében meghatározott szakértői bizottságot a megyei (fővárosi) tisztifőorvos a Bárczy Gusztáv Gyógypedagógiai Tanárképző Főiskola Pszichológiai Intézetének bevonásával jelöli ki.

29/1993. (II. 17.) Korm. rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások térítési díjáról

1. § (1) A rendeletet a helyi önkormányzatok, illetve a Népjóléti Minisztérium által fenntartott személyes gondoskodást nyújtó szociális intézményi ellátásokért (a továbbiakban: intézményi ellátás) fizetendő térítési díjak megállapítására kell alkalmazni. E rendeletben foglaltakat kell alkalmazni akkor is, ha nem állami szerv a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások biztosítását az önkormányzattól az Szt. VI. fejezetében meghatározottak szerint ellátási szerződésben átvállalja, vagy normatív állami támogatást vesz igénybe.
27. § (1) Ha a gondozott gondnokság alatt áll, gondnoka – amennyiben a gondozott megfelelő jövedelemmel vagy készpénzvagyonnal rendelkezik – köteles – legalább az Szt. 117/A. §-a szerinti, a költőpénz összegével azonos összegű – készpénzt biztosítani a gondnokolt személyes szükségleteire.
(2) Az (1) bekezdés rendelkezéseit értelemszerűen kell alkalmazni a személyes gondoskodásban részesülő állami gondoskodás alatt álló kiskorúak esetében is.
28. § (1) A gondozott kórházi (gyógyintézeti) ellátása tartamára térítési díjként a gondozottra megállapított személyes térítési díj 20%-át kell fizetni.
(2) Ha az ellátásban részesülő az intézmény vezetőjének engedélye alapján egybefüggő, 6 napnál hosszabb időre az intézményből eltávozik, a távollét idejére a megállapított személyi térítési díj 20%-át fizeti.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben foglalt esetben az egy napra jutó térítési díj megállapítása az intézmény vezetőjének a feladata.
29. § (2) Nem kell térítési díjat fizetni az intézményből próbaidőre elbocsátott gondozott próbaideje tartamára, valamint a látás- és mozgássérült fogyatékosok intézetében a hivatalos iskolai szünet alatti távollét idejére.

1. számú melléklet a 29/1993. (II. 17.) Korm. rendelethez

GONDOZÁSI NAPLÓ
(sorszámozott, hitelesített)

 Sor szám
 Dátum
 Név
 Gondozási tevékenység leírása
 Gondozásra fordított idő
 Gondozott aláírása

 

 

Havi zárás:
1. Gondozottak száma a hó folyamán: 
2. Gondozási látogatások száma: 
3. Gondozásra fordított idő félórára kerekítve: 
	 	 	 	 
	 	 a gondozó aláírása	 	 a szolgálat vezetőjének aláírása

2/1994. (I. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről

2. § (1) E rendelet alkalmazásában személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátás az Szt. 57. §-ában meghatározott ellátás (a továbbiakban: személyes gondoskodás).
(2) A személyes gondoskodás biztosítása során fokozott figyelmet kell fordítani arra, hogy a gondozásban részesülő személyek emberi és állampolgári jogai ne sérüljenek. Az intézmény vezetője gondoskodik az intézményen belül az emberi és állampolgári jogok érvényesítéséről.
(3) A személyes gondoskodást nyújtó intézményt úgy kell kialakítani, hogy
a) az tömegközlekedési eszközzel könnyen megközelíthető legyen;
b) épületeinek építészeti megoldásai tegyék lehetővé az akadálymentes közlekedést;
c) bútorzata és berendezési, felszerelési tárgyai feleljenek meg az ellátottak életkori sajátosságainak, egészségi és mozgásállapotának.
(4) A személyes gondoskodást nyújtó intézményekben a gondozottakkal közvetlenül foglalkozó dolgozók
b) szakosított ellátás esetén nyolcvan százalékának szakképzettnek kell lenni.
(5) A személyes gondoskodás egyes formáinak szakmai létszámkövetelményeit az 1. számú melléklet tartalmazza.
(6) A személyes gondoskodás körébe tartozó feladatokat ellátó személyek
a) képesítési előírásait a 2. számú melléklet,
3. §  (3) Az intézmény házirendje tartalmazza a személyes gondoskodásban részesülők és az őket ellátó dolgozók magatartási szabályait, az intézmény dolgozóival való kapcsolattartás rendjét, valamint az intézmény berendezési és felszerelési tárgyai használatára vonatkozó előírásokat.
41. § (1) A szakosított ellátást nyújtó intézmények tevékenységük jellege szerint
a) tartós elhelyezést biztosító intézmények (a továbbiakban: bentlakásos intézmények);
(2) A szakosított ellátást nyújtó intézményekben – ha a férőhelyek száma és tárgyi feltételek lehetővé teszik – 20–50 fős gondozási egységeket kell kialakítani.
(3) Ha egy intézmény keretében több szakosított ellátási forma működik, ellátási formánként külön-külön kell biztosítani az ellátás jellegének megfelelő személyi és tárgyi feltételeket.
42. § (1) A bentlakásos intézménynek legalább 10 fő ellátására alkalmasnak kell lenni úgy, hogy valamennyi műszakban biztosítani kell a folyamatos működéshez szükséges személyi és tárgyi feltételeket.
(2) A bentlakásos intézményben biztosítani kell
a) az éjszakai és nappali tartózkodásra;
b) a személyi tisztálkodásra;
c) az étkezésre;
d) az intézmény jellege szerinti közösségi együttlétre, tevékenységre (pl. társalgó, könyvtár, foglalkoztató);
e) az egészségügyi gondozás céljára (pl. orvosi szoba, betegszoba);
szolgáló helyiségeket.
(3) Az a bentlakásos intézmény alkalmas gondozási feladatok ellátására, amelyikben
a) egy ellátottra legalább hat-nyolc négyzetméternyi lakószoba;
b) tíz ellátottra legalább egy fürdőkád vagy zuhanyzó, valamint nemenkénti WC;
c) gondozási egységenként legalább harminc négyzetméter alapterületű közösségi együttlétre szolgáló helyiség jut, és biztosított a folyamatos fűtés és melegvíz-szolgáltatás.
43. § (1) Ha e rendelet másként nem rendelkezik, a bentlakásos intézményi lakószobában legfeljebb négy személy helyezhető el. Négynél több személyt egy lakószobában csak kivételesen indokolt esetben lehet elhelyezni, azonban ilyen esetben is biztosítani kell a 42. § (2) bekezdés a) pontjában foglaltakat.
45. § A bentlakásos intézményben gondozott személy az e rendeletben foglaltak szerint részesül teljes körű ellátásban.
46. § (1) A bentlakásos intézmény az étkezést a bentlakók életkori sajátosságainak, valamint az egészséges táplálkozás követelményeinek megfelelően nyújtja, az 5. számú mellékletben foglaltak figyelembevételével.
(2) A gondozottak étkeztetése keretében legalább napi háromszori főétkezést – ebből legalább egy alkalommal meleg ételt – kell biztosítani. A tizennégy éven aluliak (a továbbiakban: gyermekkorú) a főétkezéseken kívül naponta legalább kétszer kiegészítő étkeztetésben részesülnek.
(3) Ha a gondozott egészségi állapota indokolja, részére – orvosi javaslatra – az orvos előírásainak megfelelő étkezési lehetőséget (pl. diéta, gyakoribb étkezés) kell biztosítani.
47. § (1) Ha a gondozott megfelelő mennyiségű és minőségű saját ruházattal nem rendelkezik, a teljes körű ellátás részeként nyújtott ruházat legalább négy váltás fehérneműt és hálóruhát, valamint az évszaknak megfelelő legalább két váltás felső ruházatot és utcai cipőt – szükség szerinti más lábbelit – tartalmaz.
(2) Gyermekkorú, valamint fogyatékos gondozottak részére – ha indokolt, az (1) bekezdésben foglaltakon túl – az életkornak megfelelő sportruházatot és iskolai felszerelést is biztosítani kell.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben felsorolt ruházat összetételéről, mennyiségéről, valamint a sportruházattal való ellátás indokoltságáról az intézmény vezetője dönt.
(4) A gondozott az intézmény által nyújtott ruházatot nem köteles igénybe venni, azonban saját ruházatának elhasználódása esetén is csak az (1) bekezdés szerinti ruházati ellátást igényelheti.
(5) A gondozottak ruházatának tisztításáról és javításáról az intézmény a házirendben meghatározott módon gondoskodik.
(6) Az intézmény vezetője a gondozott szükségletei, valamint a ruházat elhasználódásának figyelembevételével gondoskodik az (1) és (2) bekezdés szerinti ruházat beszerzéséről, illetve cseréjéről.
48. § Azokban a bentlakásos intézményekben, ahol szervezett keretek között foglalkoztatás folyik, a foglalkoztatás jellege szerinti védő- és munkaruha ellátásról, valamint az egészséges és biztonságos munkavégzés feltételeiről az intézmény gondoskodik.
49. § (1) A személyes használatra kiadott – a 47–48. § szerinti – ruházat az intézmény tulajdonát képezi és azt – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – egyéni nyilvántartólapon kell a gondozott személy részére kiadni.
(2) A cselekvőképtelen, valamint a korlátozottan cselekvőképes gondozott személy részére kiadott ruházatról a gondozási egység vezetője alleltárt vezet.
50. § A bentlakásos intézmény a textíliával való ellátás keretében, valamint a személyi higiéné biztosítása érdekében gondozottanként
a) öt váltás ágyneműt;
b) a tisztálkodást segítő öt váltás textíliát, valamint a tisztálkodáshoz szükséges anyagokat, eszközöket;
c) a gyermekek és incontinens betegek ellátásához szükséges anyagokat, eszközöket
szükség szerint biztosítja.
51. § (1) A bentlakásos intézmény biztosítja – a fogorvosi ellátás kivételével – a gondozottak egészségügyi alapellátását.
(2) A bentlakásos intézmények a típusuknak megfelelő, a 2. számú melléklet szerinti szakorvost alkalmaznak.
(3) A bentlakásos intézmények az (1) és (2) bekezdésben szereplő egészségügyi ellátás mellett a gondozottak részére egyéb egészségügyi ellátást is nyújthatnak.
52. § (1) Ha a bentlakásos intézményben élő gondozott egészségügyi ellátásban részesül, az ellátást nyújtó orvos a 6/1992. (III. 31.) NM rendelet 2. számú melléklete szerinti törzskartont, valamint az egészségügyi személyi lapot (raktári szám: A.3510–170) kiállítja, illetve vezeti. A törzskartonon nem kell kitölteni a társadalombiztosítási kifizetőhelyre, valamint a háziorvosi körzetre (bejelentkezés, kijelentkezés, praxis azonosító) vonatkozó rovatokat.
(2) Az intézmény orvosának megkeresésére a gondozott háziorvosa megküldi az intézményi ellátás és gyógykezelés szempontjából szükséges egészségügyi adatokat. E bekezdés alkalmazásában gyógykezelésnek minősül a megelőzés és a rehabilitáció is.
(3) Ha a gondozottat másik bentlakásos intézménybe helyezik át, a (2) bekezdésben szabályozottak értelemszerűen irányadók azzal, hogy az egészségügyi adat kezelésével megbízott személy a gondozott egészségügyi adatait külön kérés nélkül továbbítja.
53. § (1) A gondozásban részesülő személy részére előírt gyógyszer felhasználását egyéni nyilvántartó lapon kell rögzíteni.
(2) A bentlakásos intézményekben műszakonként a gondozottak egészségi állapotát érintő változásokról, illetve a velük kapcsolatos jelentősebb eseményekről sorszámozott eseménynaplót kell vezetni.
54. § (1) Az intézményben gondozott betegek ellátásához szükséges ápolási segédeszközökről, a beteg kényelmét szolgáló eszközökről, valamint a rehabilitációt segítő eszközökről az intézmény gondoskodik.
(2) Az intézményben élő gondozott számára szükséges gyógyszer, valamint gyógyászati segédeszköz beszerzéséről az intézmény gondoskodik.
55. § A bentlakásos intézmény feladatkörében gondoskodik a jogosult mentálhigiénés ellátásáról. Ennek keretében biztosítja
a) a személyre szabott bánásmódot;
b) a szabadidő kulturált eltöltésének feltételeit;
c) a szükség szerinti pszichoterápiás foglalkozást;
d) a gondozott családi és társadalmi kapcsolatai fenntartásának feltételeit.
56. § (1) A bentlakásos intézmény szervezi a munkavégzésre képes ellátottak foglalkoztatását. A gondozott személy életkorának és egészségi állapotának megfelelően a foglalkoztatás lehet
a) munkavégzési célú;
b) terápiás célú;
c) képességfejlesztő; valamint
d) képzési célú.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti foglalkoztatás formái különösen
a) az intézmény működési körén belül szervezett munkavégzés;
b) az intézmény közreműködésével más gazdálkodó szervezet részére végzett munka vagy intézmény által végzett vállalkozási tevékenység;
c) az a) és b) pont alá nem tartozó, más jogviszony keretében történő munkavégzés.
57. § (1) Az intézmény működési körén belül szervezett munkavégzési célú foglalkoztatás lehet az igazgatási, gazdasági vagy a gondozottak művelődését, szórakozását szolgáló részlegekben, valamint az intézményhez tartozó udvaron, kertben végzett munka.
(2) Az intézmény működési körén belül szervezett foglalkoztatásért a gondozott munkaterápiás jutalomban részesíthető. A munkaterápiás jutalom éves összege nem haladhatja meg az év első napján érvényes legkisebb összegű öregségi nyugdíj egy évi összegének 40%-át.
(3) Munkaterápiás jutalomban minden, az intézmény működési körén belül szervezett foglalkoztatásban részt vevő gondozott részesíthető, függetlenül attól, hogy rendszeres havi jövedelemmel rendelkezik-e vagy sem. Ha a gondozott zsebpénzben részesül, a zsebpénz összege nem csökkenthető a munkaterápiás jutalom összegével.
(4) A jutalmazás gyakoriságáról, a jutalomban részesülő személyekről, valamint annak alkalmankénti összegéről a foglalkoztatásban való részvétel figyelembevételével az intézmény vezetője – a foglalkoztatást segítő dolgozók javaslata alapján – határoz.
58. § (1) Az 56. § (2) bekezdés b) pontja szerinti foglalkoztatásból származó eredmény az intézményben nyújtott ellátás színvonalának emelésére, valamint a foglalkoztatásban közvetlenül részt vevők díjazására fordítható. A foglalkoztatásban közreműködő személyek díjazásának mértékét a házirend határozza meg. A díj
a) gondozottra jutó éves összege nem haladhatja meg a munkajutalom e rendeletben meghatározott éves összegét;
b) intézményi alkalmazottra jutó éves összege nem haladhatja meg az alkalmazott egy havi illetményének háromszorosát.
(2) Az 57. §, valamint az e § (1) bekezdésének rendelkezéseit értelemszerűen kell alkalmazni a terápiás célú foglalkoztatás esetén is.
(3) Ha az 56. § (2) bekezdésének c) pontja szerinti foglalkoztatásra az intézmény telephelyén kerül sor, a foglalkoztatást az intézmény vezetője akkor engedélyezheti, ha a munkavégzés intézményen belüli – házirendben rögzített – feltételei adottak.
59. § A gyermekkorú személyeket ellátó bentlakásos intézmény gondoskodik a tankötelezettségi kort elért gyermek tanulási képessége vizsgálatának megszervezéséről, valamint a gyermek állapotának megfelelő képzési kötelezettsége teljesítésének feltételeiről és indokolt esetben a tankötelezettség és képzési kötelezettség teljesítésének feltételeiről.
60. § (1) A bentlakásos intézmény alapfeladatát meghaladó egyéb szolgáltatásokat is nyújthat. Ha e szolgáltatásokat az intézménybe beutaltak veszik igénybe, az általuk fizetendő térítés mértékét – a külön jogszabályban foglaltak szerint – a házirendben kell meghatározni.
62. § (1) Az érték- és vagyonmegőrzésre átvett tárgyakról az intézmény vezetője tételes felsorolás alapján átvételi elismervényt készít, és annak egy példányát átadja a jogosultnak. Az értéktárgyak átadását és átvételét két tanú jelenlétében kell elvégezni. Az értéktárgyak biztonságos megőrzéséről az intézmény vezetője gondoskodik.
(2) A gondozottól átvett készpénzt elsősorban a gondozott, illetve törvényes képviselőjének írásban tett nyilatkozata szerint az intézményben vagy pénzintézetben kell megőrizni. A házirend tartalmazza, hogy milyen esetekben szükséges a készpénzt – pénzintézetben – betét formájában megőrizni. A készpénz betétben való elhelyezéséről a pénz átvételétől számított két munkanapon belül az intézmény vezetője gondoskodik. A készpénz betétben történő elhelyezéséig annak megőrzését a pénzkezelési és házipénztári szabályzatban (a továbbiakban: pénzkezelési szabályzat) foglaltak szerint kell biztosítani.
63. § (1) A bentlakásos intézményben a gondozott személy készpénzének kezelése saját vagy törvényes képviselőjének írásbeli nyilatkozata szerint személyes nyilvántartású letét formájában is történhet. A személyes letétben elhelyezhető készpénz havi összege nem haladhatja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét, és elsősorban a személyes szükségletek kielégítését szolgálja.
(2) A személyes szükséglet körébe tartozik különösen az intézményi ellátást meghaladó mennyiségű vagy minőségű élelmezés, ruházat, valamint textília. A felsoroltakon kívül személyes szükségletek kielégítését szolgálja még a gondozott által igényelt személyes használati tárgy ( pl. televízió, magnetofon, rádió, hűtőszekrény) és szolgáltatás (pl. fodrász, kirándulás, kulturális program) is.
(3) Az (1) bekezdés szerinti készpénz kezeléséről, a kezelésre jogosult személyekről, valamint a pénz felhasználásának és elszámolásának módjáról a pénzkezelési szabályzatban kell rendelkezni.
65. § Az intézmény belső életének rendjét a házirend tartalmazza. A házirendben kell szabályozni különösen
a) a gondozottak együttélési szabályait;
b) az intézményből való eltávozás és visszatérés rendjét;
c) a gondozottak egymás közötti, valamint a hozzátartozóikkal való kapcsolattartásának szabályait;
d) az intézménybe bevihető személyes használati tárgyak körét;
e) az érték- és vagyonmegőrzésre átvett tárgyak átvételének és kiadásának szabályait;
f) a ruházattal, textíliával való ellátás, valamint a ruházat és textília tisztításának és javításának rendjét;
g) az esetenkénti alkoholfogyasztás szabályait;
h) a gondozottak tisztálkodási szerekkel való ellátásának rendjét;
i) a személyes letétben elhelyezhető készpénz havi összegét;
j) az intézmény alapfeladatainak körébe nem tartozó, azt meghaladó program, szolgáltatás, valamint az intézményi jogviszonyban nem álló személynek nyújtott szolgáltatás térítési díját.
66. § (1) A bentlakásos intézmények közül az ápolást, gondozást nyújtó intézmények típusai különösen
d) az értelmi fogyatékosok otthona [a b)–d) pont alattiak a továbbiakban együtt: fogyatékosok otthona]; 
68. § (1) A fogyatékosok otthonában elkülönítetten kell gondoskodni a fiatalkorú és a felnőtt korú személyek ellátásáról.
(2) A fogyatékosok otthonában csak első életévét betöltött személy gondozható.
70. § (1) A mozgásfogyatékosok otthona olyan gondozottak ellátását biztosítja, akiknek mozgáskorlátozottságát az öregségi nyugdíjkorhatár betöltését megelőzően állapították meg, állapotuk gyógyintézeti kezelést nem igényel, valamint rehabilitációs intézményi ellátásban nem részesíthetők.
71. § Értelmi fogyatékosok otthonában a középsúlyos vagy súlyos értelmi fogyatékos, valamint értelmi és más fogyatékosságban szenvedő, állandó és folyamatos ápolást igénylő személyek gondozása történik.
72. § (1) A szenvedélybetegek otthona a kábítószert élvező, a gyógyszert kóros mértékben fogyasztó, valamint egyéb hasonló függőséget okozó anyaggal (szerrel) visszaélő személyek gondozását végzi, akik önálló életvitelre nem készíthetők fel és gyógyintézeti kezelést nem igényelnek.
(2) Ha egy intézmény keretében több betegségtípusban szenvedő személyt látnak el, betegségtípusonként külön gondozási egységet kell szervezni.
98. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
99. § (1) Az e rendelet hatálybalépésekor már működő intézmények a 2. § (4) bekezdésében foglaltaknak, valamint az intézménnyel közalkalmazotti vagy munkajogviszonyban lévő személyek a 2. számú melléklet szerinti képesítési előírásoknak a rendelet hatálybalépésétől számított öt éven belül kell hogy megfeleljenek.
(2) A munkáltatói jogkör gyakorlója az e rendelet 2. számú melléklete szerinti képesítési előírások alól felmentést annak – az intézménnyel közalkalmazotti vagy munkaviszonyban lévő – személynek adhat, aki öregségi nyugdíjkorhatárát a rendelet hatálybalépésétől számított tíz éven belül tölti be.
100. § A rendelet hatálybalépésekor már működő intézményekben a rendelet hatálybalépését követő hónap első napjától számított hat hónapon belül kell biztosítani a dolgozók munkaruha-ellátását, valamint a gondozottak ruházattal való ellátását.
101. § (1) Az intézmények a rendelet hatálybalépését követő hónap első napjától számított három hónapon belül kötelesek házirendjeiket felülvizsgálni és annak módosítását a fenntartónál kezdeményezni.
(2) Az intézmény vezetője a (1) bekezdés szerinti határidőn belül gondoskodik a pénzkezelési szabályzat felülvizsgálatáról és e rendelet szerinti módosításáról.
102. § (1) Az e rendelet hatálybalépésekor már működő intézmények a 2. § (3) bekezdés a) és b) pontjában, a 42. § (2) bekezdés a)–c) pontjában, a 43. §-ban, a 75. § (3) bekezdésében, a 85. §-a (2) bekezdésének a), b), d) pontjában foglaltaknak nem kell hogy megfeleljenek, azonban az e rendelet hatálybalépésekor nyújtott szolgáltatásaik feltételei és minősége nem romolhat.

1. számú melléklet a 2/1994. (I. 30.) NM rendelethez

A személyes gondoskodás formáinak szakmai létszámnormái

I. SZAKOSÍTOTT ELLÁTÁSOK

1. Ápolást, gondozást nyújtó intézmények
Az intézménytípus feladatellátásának jellege miatt (3 műszakos folyamatos ellátás) az intézményvezetőn felül minimálisan 3 fő alkalmazása szükséges.
Ezen túlmentően:
50 fős gondozási egységenként:
1. Felnőttkorú fogyatékosok otthona
a) Egészségügyi feladatok ellátásához:
	 	 – orvos:						havonta napi átlag 2 óra
	 	 	 – 100 fh. felett:	 			havonta napi átlag 4 óra
	 	 		(ezen belül kell biztosítani a szükséges szakorvosi ellátást)
	 	 – az otthon jellege szerinti szakorvos:		 havonta napi átlag 1 óra
	 	 – vezető ápoló:	 						1 fő
	 	 – 50 férőhelyenként osztályvezető ápoló:	 			1 fő
	 	 – ápoló, gondozó:	 						18 fő
	 	 – dietetikus:	 							0,5 fő
	 	 – gyógypedagógus:	 						1 fő
	 	 – gyógytornász:	 						0,5 fő
	 	 – szociális, mentálhigiénés, foglalkoztatási feladatokra:		 2 fő
b) 100 férőhelyenként szociális, mentálhigiénés, fejlesztő feladatok ellátáshoz mentálhigiénés-csoport:
	 	 – szociális munkás:	 						1 fő
	 	 – mentálhigiénés szakember:	 					1 fő
	 	 – foglalkoztatásvezető:	 					1 fő

2. Kiskorú fogyatékosok otthona
a) Egészségügyi feladatok ellátásához:
	 	 – orvos:						 havonta napi átlag 4 óra
	 	 –  gyermekszakorvos vagy gyermekpszichiáter, illetve egyéb szakorvos:
									 havonta napi átlag 2 óra
	 	 – vezető ápoló:							1 fő
	 	 – 50 férőhelyenként osztályvezető ápoló:	 			1 fő
	 	 – ápoló, gondozó:	 						20 fő
	 	 – gyógypedagógus:	 						2 fő
	 	 – pszichológus, mentálhigiénés szakember:	 			1 fő
	 	 – gyógytornász, konduktor:						1 fő
	 	 – dietetikus:	 							0,5 fő
	 	 – óvónő, foglalkoztatásvezető:	 				1 fő
b) 100 férőhelyenként szociális, mentálhigiénés, fejlesztő feladatok ellátáshoz mentálhigiénés nevelési csoport:
	 	 – szociális munkás:							1 fő
	 	 – mentálhigiénés szakember:	 					1 fő
	 	 – foglalkoztatásvezető:	 					1 fő

2. számú melléklet a 2/1994. (I. 30.) NM rendelethez

Képesítési előírások a személyes gondoskodás egyes formáiban dolgozók részére

 Ellátási forma
Képesítés
Intézményi munkakör

 1. Ápolást, gondozást nyújtó intézmények, rehabilitációs intézmények, átmeneti intézmények
    intézményvezető 
    felsőfokú:

 
 a) társadalomtudományi: szociálpolitikus, szociális munkás, szociális szervező, gyógypedagógus, pszichológus, igazgatásszervező, jogász, közgazdász, humán szervező

 
 b) egészségügyi: orvos, védőnő, intézetvezető, diplomás ápoló, mentőtiszt

  orvos 
 belgyógyász szakorvos

- fogyatékos gyermekek ápoló-gondozó otthonában, átmeneti otthonában:

gyermekszakorvos

vezető beosztású ápoló
diplomás ápoló, intézetvezető, vezetési ismereteket nyújtó felsőfokú tanfolyamot végzett középfokú végzettségű ápoló

mentálhigiénés szakember
 felsőfokú:

pszichológus, pszichopedagógus, mentálhigiénés szakember
középfokú: mentálhigiénés asszisztens

gyógytornász 
 gyógytornász, konduktor

foglalkoztatásvezető
 szociális munkás, pedagógus, gyógypedagógus, szociálpedagógus

beosztott ápoló 
 középfokú:

 
 a) egészségügyi: ápoló

 
 b)  szociális: szociális otthoni ápoló, szociális gondozó, ápoló

fogyatékos gyermekek ápoló-gondozó intézményeiben, gyermekek átmeneti intézményeiben továbbá: 
    egészségügyi gyermekotthoni gondozó, bölcsődei szakgondozócsecsemő- és gyermekgondozó

161/1996. (XI. 7.) Korm. rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény működésének engedélyezéséről

1. § E rendelet hatálya az állam, a helyi önkormányzat és a helyi kisebbségi önkormányzat által fenntartott (a továbbiakban együtt: állami), továbbá a természetes személy, a jogi személy, illetőleg a jogi személyiséggel nem rendelkező társaság által létesített, illetve fenntartott (a továbbiakban: nem állami) személyes gondoskodást nyújtó szociális intézményre (a továbbiakban: szociális intézmény) terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában
b) bentlakásos szociális intézmény: az Szt. 67–74. és 80–85. §-ában,
meghatározott feltételek szerint személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény.
3. § (1) A szociális intézmény működése engedélyhez kötött.
(2) A működési engedély kiadása iránti kérelemhez csatolni kell
a) az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat – a szociális intézmény székhelye, telephelye szerint – illetékes városi intézetének szakvéleményét arról, hogy az intézmény megfelel a közegészségügyi és egészségügyi követelményeknek,
b) a szociális intézmény székhelye, telephelye szerint illetékes tűzoltó-parancsnokság szakvéleményét arról, hogy az intézmény megfelel a tűzvédelmi előírásoknak,
c) a szociális intézmény szakmai vezetőjének szakképesítését bizonyító irat hiteles másolatát, továbbá a szociális intézmény fenntartójának és szakmai vezetőjének együttes nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy az alkalmazottak a jogszabályban meghatározott arányban rendelkeznek a szükséges szakképesítéssel,
d) a szociális intézmény működtetésére vonatkozó – az 1. számú melléklet szerinti – szakmai programot,
4. § (1) A szociális intézmény működési engedélyének kiadásáról
b) az a) pontban nem szereplő szociális intézmény esetén az intézmény székhelye, telephelye szerint illetékes megyei, fővárosi közigazgatási hivatal (a továbbiakban: Hivatal) vezetője
5. § A működési engedély tartalmazza a szociális intézmény
a) fenntartójának nevét, székhelyét,
b) nevét, székhelyét, telephelyeit,
c) Szt. szerinti besorolását ellátási forma és típus szerint,
d) engedélyezett férőhelyének számát,
e) ellátási területét,
f) működésének kezdő időpontját,
g) működési engedélyének határozatlan, illetve, ha a működési engedély iránti kérelem erre irányul, a határozott idejű megjelölését. A határozott időre szóló működési engedély tartalmazza az érvényességi idő lejártát.
6. § A szociális intézmény működését akkor engedélyezik, ha
a) a kérelem mellékletei megfelelnek a 3. §-ban foglaltaknak, és
b) szakmai programja megfelel az 1. számú mellékletben foglalt követelményeknek, továbbá
c) tárgyi és személyi feltételei megfelelnek a külön jogszabályban meghatározott feltételeknek, és
d) szakmai vezetője és alkalmazottja rendelkezik a külön jogszabályban előírt szakmai képesítéssel, valamint
e) nappali ellátást nyújtó és bentlakásos szociális intézmény esetén az elhelyezésre szolgáló épület – a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően – alkalmas az intézményi ellátás céljára.
10. § (1) A normatív állami hozzájárulást igénylő nem állami intézmények esetében a működést engedélyező szerv évente legalább egy alkalommal ellenőrzi, hogy a fenntartó a szociális intézményt
a) a működési engedélyben, és
b) e rendeletben, valamint a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően működteti-e, így különösen a térítési díjak, egyszeri hozzájárulások megállapításának jogszerűségét, a szociális szolgáltatás igénybevételéről szóló megállapodás 9. § szerinti tartalmi megfelelőségét, a belső szabályzatok szakszerűségét, a szolgáltatás szakmai követelményeinek érvényesülését, a szakmai szolgáltatás körében okozott kár megtérítésére vonatkozó felelősségbiztosítási szerződés meglétét.
(2) Az (1) bekezdésbe nem tartozó szociális intézmények esetében a működést engedélyező szerv legalább 3 évenként ellenőrzi a szociális intézmény működésére vonatkozó külön jogszabályban meghatározott szakmai szabályok érvényesülését.
(3) Ha az ellenőrző szerv az (1)–(2) bekezdésben foglaltakkal kapcsolatban hiányosságot észlel, legfeljebb 60 nap időtartamú határidő megjelölésével felszólítja az intézmény fenntartóját annak megszüntetésére.
(4) Az intézmény működési engedélyét vissza kell vonni és az intézményt be kell záratni, ha az intézmény fenntartója a megjelölt határidőben nem intézkedik a szabályszerű működés helyreállítása érdekében.
(5) Az intézmény működését fel kell függeszteni, ha működése közbiztonságot, belső rendet, közegészségügyet, közerkölcsöt sért, vagy mások jogai ellen irányul, továbbá, ha az észlelt hiányosságok súlyosan sértik az intézmény ellátottainak érdekeit.
15. § (1) Ez a rendelet 1997. január 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
(2) A rendelet hatálybalépését megelőzően létesített – működési engedéllyel nem rendelkező – szociális intézmény fenntartója 1997. június 30-ig köteles az intézmény működési engedélyének kiadását kérelmezni. A működési engedélyt a működést engedélyező szerv 1997. december 31-ig adja ki.
(3) A működést engedélyező szerv a rendelet hatálybalépése előtt kiadott működési engedélyeket – hivatalból – felülvizsgálja és az e rendeletben foglaltak alapulvételével az új működési engedélyt 1997. június 30-ig kiadja. Ha a felülvizsgálat szerint a szociális intézmény működése a jogszabályi feltételeknek nem felel meg, a működést engedélyező szerv felszólítja az intézmény fenntartóját, hogy a 3. és 6. §-ban foglalt feltételeknek megfelelő működés feltételeit 1997. december 31-ig teremtse meg.
(4) Ha a szociális intézmény 1997. december 31-ig a működési engedély kiadásához szükséges feltételeknek nem felel meg, de az intézmény működtetése ellátási érdekből indokolt, a működési engedély ideiglenesen, legfeljebb 1999. december 31-ig kiadható. E határidőt követően az ideiglenes működési engedély érvényét veszti.
(5) 1997. évben a 13. § (1) bekezdés rendelkezését úgy kell alkalmazni, hogy a normatív állami hozzájárulás iránti igényt 1997. január 31-ig kell benyújtani.

1. számú melléklet a 161/1996. (XI. 7.) Korm. rendelethez

Tartalmi követelmények a szociális intézmény működésére vonatkozó szakmai program elkészítéséhez
1. A szociális intézmény működésére vonatkozó szervezeti kérdéseknek foglalkozniuk kell:
– a szervezeti egységek egymásra épülésével, alá-fölérendeltségi viszonyaival,
– a feladatkörök megjelölésével,
– a szakmai egységek létszámával,
– a szakmai egységek szakképzettség szerinti megoszlásával.
2. A szociális intézmény célja, feladata meghatározásakor ki kell térni:
– az ellátottak körére,
– a feladatellátás szakmai tartalmára, módjára (részletesen bemutatva az intézet által nyújtott szolgáltatásokat),
– az ápolási, gondozási feladatok jellegére,
– az alapellátáson túl nyújtott szolgáltatások körére (pl. fodrász, kozmetikus, pedikűr).
3. A szolgáltatás igénybevétele feltételeinek meghatározásakor rögzíteni kell:
– a térítési díjakat, egyszeri hozzájárulásokat,
– egyéb szolgáltatások igénybevételének díjait,
– a gondozottaknak juttatott költőpénz mértékét.
4. Részletezni kell az intézmény tárgyévi költségvetését, a bevételek-kiadások alakulását.
5. A szakmai programhoz csatolni kell a szociális intézmény házirendjét.

8/1993. (III. 31.) NM rendelet a gyógyító-megelőző intézmények és szolgálatok szakfelügyeletéről

3. § (1) A szakfőorvosok szakfelügyeleti tevékenységük körében vizsgálják
a) a megelőzés, a kórismézés, a gyógyítás, az ápolás, a gondozás, a rehabilitáció és az orvosi szakvéleményezés minőségét;
b) a gyógyító-megelőző ellátás szakmai elveinek érvényesülését, az intézmények és szolgálatok együttműködését;
c) az egészségügyi jogszabályok, valamint a szakmai irányelvek, módszertani levelek, útmutatók és elvi állásfoglalások szakmai vonatkozású rendelkezései végrehajtását;
(2) A szakmai felügyelet során értékelik a felügyeleti munka és vizsgálatok eredményeit, felhívják a figyelmet az észlelt hiányosságokra, és javaslatot tesznek a szükséges intézkedésekre.
(3) A szakfőorvosok szakmai véleményt nyilvánítanak
c) minden olyan kérdésben, amelyek véleményezésére az illetékes tisztifőorvost felkérik.

1. számú melléklet a 8/1993. (III. 31.) NM rendelethez

Az alább felsorolt szakterületeken valamennyi megyében megyei felügyelő szakfőorvos megbízása szükséges

10. pszichiátria