OBH 368/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Dr. Garamvári Miklós

A vizsgálat megindulása

A Budapesti Modellező Sportegyesület (a továbbiakban: Egyesület) Hivatalunkhoz intézett beadványában az Adó-és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal Adóügyi Főosztálya Adóeljárási Osztályának kedvezményezettség igazolására irányuló kérelmének elbírálása során követett eljárását sérelmezte.

Az ügyben a vizsgálatot 1998. november 4-én megindítottam.

Az érintett alkotmányos jogok

Eljárásom során a következő alkotmányos jogot vizsgáltam az üggyel kapcsolatban:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának  70/A. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.

2. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A vizsgálat megállapításai

Az APEH Adóügyi Főosztályának Adóeljárási Osztálya 1997. december 10-én kelt 6279877352 számú határozatában arra hivatkozik, hogy a Panaszos által hozzá benyújtott okiratok, igazolások, nyilatkozik valamint a rendelkezésére álló adatok alapján megállapította, hogy az Egyesület a kedvezményezettség feltételeit sikertelenül igazolta, mert az 1997. évben módosított alapszabályában rögzített célok, illetve tevékenységek nem egyeznek a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról szóló, 1996. évi CXXVI. törvény (a továbbiakban: Szkf. tv.) 4. § (1) bekezdésének b) pontjában foglaltakkal, tekintettel arra, hogy nem kizárólag gyermek-, ifjúsági-, szabadidősporttal, valamint fogyatékosok sporttevékenységével foglalkozik.

A határozathozatal idején hatályos Szkf. tv. 4. § (1) bekezdésének b) pontja szerint az Szkf. tv. alkalmazásában kedvezményezett volt azon – az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény szerinti – társadalmi szervezet (kivéve a pártot, munkaadói és munkavállalói érdek-képviseleti szervezetet), azon alapítvány, amelyet a bíróság a magánszemély rendelkező nyilatkozata évének első napja előtt legalább három évvel nyilvántartásba vett, és alapszabálya, illetőleg alapító okirata szerint az említett rendelkező nyilatkozat évének első napja előtt legalább egy évvel betegségmegelőző és gyógyító, szociális, kulturális, oktatási, tudományos, kutatási tevékenységgel, a gyermekek, a fiatalok, az idős korúak, a fogyatékosok, a hátrányos helyzetűek segítésével, a magyarországi nemzeti és etnikai kisebbségek, illetve a határon túli magyarság támogatásával, környezetvédelemmel, műemlékvédelemmel, természetvédelemmel, gyermek- és ifjúságvédelemmel, közlekedésbiztonsággal, az állampolgári jogok, a közrend, közbiztonság védelmével, kizárólag gyermek, ifjúsági és szabadidősport, valamint a fogyatékosok sporttevékenységével ténylegesen foglalkozik.

Tekintettel arra, hogy a Budapesti Modellező Sportegyesület alapszabály szerinti tevékenysége a kérelem időpontjában kiterjedt a versenysportra is, a versenysport pedig nem tartozott a kedvezményezettséget elismerő törvényi körbe, az adóhatóság elutasító határozata megfelelt a vonatkozó anyagi jogszabályok előírásainak.

Érzékelve a törvényi korlátozás okozta méltánytalanságokat, a Magyar Köztársaság Országgyűlése a nem kormányzati és nem haszonelvű szervezetek társadalmi szerepének növelése, közhasznú működésük, gazdálkodásuk és a közszolgáltatások terén végzett tevékenységük elősegítése céljából megalkotta a közhasznú szervezetekről szóló, 1997. évi CLVI. törvényt. E törvény 27. §-ának (5) bekezdése módosította az Szkf. tv. Panaszos által is sérelmezett 4. §-ának b) pontját.

A hatályos rendelkezések értelmében az Szkf. törvény alkalmazásában kedvezményezett: azon – az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény szerinti – társadalmi szervezet (kivéve a pártot, munkaadói és munkavállalói érdekképviseleti szervezetet), azon alapítvány, amelyet a bíróság a magánszemély rendelkező nyilatkozata évének első napja előtt legalább három évvel nyilvántartásba vett, és alapszabálya, illetőleg alapító okirata szerint az említett rendelkező nyilatkozat évének első napja előtt legalább egy évvel a közhasznú szervezetekről szóló törvény 26. § c) pontjában meghatározott tevékenységgel ténylegesen foglalkozik, figyelemmel a (2) bekezdésben foglaltakra is;

A közhasznú szervezetekről szóló, 1997. évi CLVI. törvény 26. §-ának c) pontjának 14. alpontja szerint szerint a sport, a munkaviszonyban és a polgári jogi jogviszony keretében megbízás alapján folytatott sporttevékenység kivételével közhasznú tevékenység.

Az állampolgári jogok  országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

Vizsgálatom során megállapítottam, hogy kedvezményezettségének igazolására irányuló kérelme benyújtásának időpontjában a panaszos nem tartozott az akkor hatályos Szkf. tv. által meghatározott kedvezményezetti körbe. 

Az adóhatóság eljárása és ennek során hozott, kedvezményezetti igazolást elutasító határozata megfelelt a vonatkozó anyagi-és eljárásjogi szabályoknak. A panasz alapján a vizsgált alkotmányos jogokkal összefüggő, az országgyűlési biztos fellépését igénylő visszásságot nem állapítottam meg, ezért az ügyben folytatott vizsgálatomat lezárom. 

Budapest, 1998. december 8.

Dr. Polt Péter