OBH 272/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
kapcsolódó ügy az OBH 1538/1998.
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Tárgy: Közszolgáltatás  kötelező igénybevételét
előíró önkormányzati rendelet vizsgálata
Az eljárás megindítása:

A panaszosok az Országgyűlési Biztos Hivatalához írott beadványukban a visszásnak tartott szegedi hulladékszállítással kapcsolatos önkormányzati rendeletet kifogásolták.
A szociális biztonság sérelmének veszélye miatt vizsgálatot indítottam.

A tényállás

A panaszosok sérelmezték a következőket: Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzatnak az egyes helyi közszolgáltatások ellátásáról szóló 53/1997.(XII.23.) Kgy. rendelete hátrányosan érinti a lakosságot, mert megrendelés nélkül is kötelezi őket a szolgáltatás díjának megfizetésére. A díj megállapításakor nem a szolgáltatás tényleges igénybevételét veszik figyelembe. Kötelezően rendeli el minimális nagyságú szeméttároló használatát, amely a tényleges igénybe vételt jelentősen meghaladja. Nem egyértelmű, hogy mi minősül bomló szerves anyagnak. Egyes területeken miért nem kell a szabvány edényeket használni ?

Az  ügy jogi háttere:

A./ 1949. évi XX. tv. 			A Magyar Köztársaság Alkotmánya 

B./ 1989. évi XXXII. tv. 		Az Alkotmánybíróságról

C./ 1995. évi XLII. tv.		Egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről

D./16/1996. (VII.15.)BM-KTM r.	A települési szilárd és folyékony hulladékra vonatkozó 						helyi közszolgáltatás ellátásáról

E./ 53/1997.(XII.23.) Kgy. 		Az egyes helyi közszolgáltatások ellátásáról

F./ 55/1998. (XI. 27.) AB hat. 	Önkormányzati rendelet alkotmányosságának vizsgálata

Az  alkalmazott jogszabályok:

A Magyar Köztársaság Alkotmánya 

18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.

1989. évi XXXII. törvény az Alkotmánybíróságról

1. § b)  Az Alkotmánybíróság hatáskörébe tartozik: a jogszabály, valamint az állami irányítás egyéb jogi eszköze alkotmányellenességének utólagos vizsgálata;

20. § (2) Az Alkotmánybíróság az arra jogosult indítványa alapján jár el. Az 1. § b) pontja szerinti eljárást bárki indítványozhatja.

22. § (1) Az eljárás megindítására vonatkozó írásbeli indítványt közvetlenül az Alkotmánybíróságnál kell előterjeszteni. (2) Az indítványnak a kérelem alapjául szolgáló ok megjelölése mellett határozott kérelmet kell tartalmaznia.

37. § Az alkotmányellenesség utólagos megállapítását kezdeményező indítványban javasolni kell a jogszabály vagy az állami irányítás egyéb jogi eszközének teljes vagy részbeni megsemmisítését.

1995. évi XLII. törvény az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről

1. § (1) A helyi önkormányzat által szervezett, a települési szilárd és folyékony hulladék összegyűjtését, elszállítását és ártalommentes elhelyezését biztosító helyi közszolgáltatással ellátott területen lévő ingatlan tulajdonosa,(használója) az ingatlanon keletkező szilárd és folyékony hulladék elhelyezéséről – a helyi önkormányzat rendeletében meghatározott módon – a helyi közszolgáltatás igénybevétele útján köteles gondoskodni, ha jogszabály vagy hatósági határozat eltérően nem rendelkezik.

2. § A helyi önkormányzat rendeletben állapítja meg: a) a helyi közszolgáltatás megnevezését, a közszolgáltatással ellátott terület határait; b) a nyilvánosan meghirdetett pályázatot elnyerő (...) szolgáltató megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a szolgáltató a közszolgáltatás teljes körét valamennyi tulajdonos tekintetében rendszeresen köteles ellátni; c) a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a szolgáltató és a tulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit [Ptk. 226. § (1) bek.]; e) az érintett közfeladattal összefüggő – jogszabályban nem rendezett – helyi önkormányzati hatósági feladatot, hatáskört és szabálysértést;  f) az elvégzendő szolgáltatás alapján a tulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, a díj mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit, vagy a szolgáltatás ingyenességét.

3. § E törvény alkalmazásában a) települési szilárd hulladék: az ingatlanon keletkező háztartási és egyéb szilárd halmazállapotú visszamaradt anyag, a veszélyes hulladék és a radioaktív hulladék kivételével; c) települési szilárd hulladék gyűjtésére és elszállítására irányuló közszolgáltatás: a szolgáltató szállítóeszközéhez rendszeresített gyűjtőedényben a közterületen vagy az ingatlanon összegyűjtött és a szolgáltató rendelkezésére bocsátott hulladék elhelyezés céljából történő rendszeres elszállítása;

16/1996. (VII. 15.) BM-KTM együttes rendelet a települési szilárd és folyékony hulladékra vonatkozó helyi közszolgáltatás ellátásáról

8. § (1) A települési szilárd hulladék gyűjtése csak zártan, a keletkező hulladékmennyiség és a gyűjtés gyakorisága alapján a helyi önkormányzat rendeletében meghatározott, a szolgáltató szállítóeszközéhez rendszeresített gyűjtőedénybe (...)történhet.
9. § (1) Ha a települési szilárd hulladék bomló szerves anyagokat tartalmaz, elszállítását legalább heti egy alkalommal el kell végezni. 

(2) A nagyobb méretű berendezési tárgy (lom), továbbá a naponta keletkező hulladék szokásos mennyiségét meghaladó falomb és a kerti hulladék szervezett összegyűjtéséről és elszállításáról (lomtalanítás) évente legalább egy alkalommal kell gondoskodni.

10. § (1) A települési szilárd hulladék szállítása az erre a célra készült zárt rendszerű célgéppel végezhető. Az önkormányzat rendeletében az általa meghatározott területen ettől eltérően is rendelkezhet.

53/1997. (XII. 23.) Kgy. rendelet az egyes helyi közszolgáltatások ellátásáról

31. § (1) A hulladék kezeléséért a tulajdonos, vagy használó, továbbá a termelő a rendelet 2. számú mellékletében meghatározott díjat köteles fizetni. 
(2) A települési szilárd hulladék szervezett gyűjtésére és elszállítására irányuló közszolgáltatásba bevont területen minden ingatlan tulajdonosa, vagy használója köteles a gyűjtőedény térfogatával és az ürítési gyakorisággal arányos díjat fizetni. Ha az ingatlan tulajdonosa, vagy használója a szolgáltatást nem veszi igénybe, akkor is köteles a 2. számú mellékletben szereplő alapdíj és a 110 literes gyűjtőtartály heti egyszer történő ürítésének díját megfizetni.

55/1998. (XI. 27.) AB határozat (részlet az indokolásból)

A szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének tiszteletben tartása olyan alapvető követelmény az önkormányzatokkal szemben, amelyet a szemétszállítási díj meghatározására irányuló rendeletalkotásukkor nem hagyhatnak figyelmen kívül. Mindez nemcsak a Ptk. idézett előírásából, hanem bevezető rendelkezéseinek bizonyos alapelveiből is következik. A jóhiszeműség és a tisztesség elvének való megfelelés Ptk.-beli szabálya erősíti az önkormányzatokkal szemben azt a követelményt, hogy amikor a szemétszállítási díj meghatározásakor a díj összegét nem a tényleges szemétkibocsátáshoz és annak elszállításához, hanem azt tükröző más mutatóhoz (pl. a helyiségek száma, lakásban élő személyek száma, kiürített tartóedények száma, űrmérete stb.) kötik, fokozottan törekedjenek a szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének megvalósítására.

A vizsgálat megállapításai:

A beadványokban foglalt panaszokat elemezve a következőket állapítottam meg:
Az önkormányzat rendelete az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről szóló 1995. évi XLII. törvény, és a végrehajtására kiadott 16/1996. (VII. 15.) BM-KTM együttes rendelet keretei között határozza meg a köztisztasággal és a településtisztasággal összefüggő közfeladat ellátásának feltételeit.

A településtisztaság olyan közérdek melynek az egyéni érdek alárendelhető, és a törvény a közszolgáltatás igénybevételére minden ingatlan tulajdonost (használót) kötelez. A közszolgáltatás fenntartására az önkormányzat köteles, az ebből adódó költségeit azonban a szolgáltatást igénybevevőkre átháríthatja. A költségek viselésének módját az önkormányzati rendeletek határozhatják meg. E költségek közé tartozik - a szilárd hulladék összegyűjtésén túl - a hulladék szállításának, tárolásának, ártalmatlanításának és megsemmisítésének költsége is.
A díjfizetés módjának meghatározása a szolgáltatás tényleges igénybevétele mellett, az átalánydíjas költségviselés szabályait is tükrözi. Az átalánydíjas költségviselésnek a hivatkozott hátrányai mellett vannak előnyei is. 
Előnye a kevés adminisztráció, és a relatíve alacsony díj. 
Hátránya, hogy a szolgáltató nem a mért "fogyasztás" alapján szedi be a díjat. Nem ösztönözi a fogyasztókat a hulladéktermelés, és a nem visszaváltható, illetve egyszer használatos termékek vásárlásának csökkentésére

A mérés szerinti díjfizetés, vagy a különböző méretű tárolóedények bevezetésével a szolgáltatónak természetesen jelentkeznek plusz költségei. Ilyenek a tárolóedények idő előtti cseréje, a szállítójárművek szükségszerű cseréje hogy a különböző méretű edények gépi ürítését lehetővé tegye, a megnövekedő élőmunka, a nyilvántartás-vezetés, a számlázás, a behajtás, a reklamációk rendezésének stb. költségei melyek végeredményben a fogyasztók által fizetendő díj jelentős emelését idézhetik elő. A mérhető szolgáltatás feltétlenül igazságosabb, de semmiképpen nem kisebb költségviselést eredményez mindenki számára, csak azok járnak "jobban" akik a fizetés alól ki tudnak bújni.

A szolgáltatás igénybevételének minimumaként megszabott napi szeméttermelés mértéke, és a legkisebb szeméttároló kötelező használata részben a nemzetközi gyakorlatra, részben a korábbi tapasztalatra épült, amikor a szemétszállítás költsége még nem ilyen mértékben terhelte a fogyasztókat. A rendelet az általános minimumnál kisebb termelést csak a 35. § -ban meghatározott társasházak tekintetében engedélyez. Egyes szociálisan támogatásra szoruló személyek esetében csupán a díj 50 %-nak elengedését teszi lehetővé. Speciális helyzetük révén a földes utcák lakóinak a szabványos 110 literes gyűjtőtartálytól eltérést enged, tekintettel arra hogy ezekbe az utcákba a rendszeresített munkagép nem minden esetben tud bejutni, ezért ott a begyűjtés kézierővel történik. 

Megállapítottam, hogy a rendelet szociálisan támogatásra szoruló személyek részére lehetővé teszi, hogy az előírt minimális nagyságú hulladéktároló után járó díjnak - egyéb kedvezményekkel is csökkentett mértékének - csupán az 50 %-át fizesse meg.  A rendelet nem sérti a panaszosok szociális biztonsághoz való jogát, ezért az egyedi ügyben az eljárást alkotmányos visszásság hiányában szüntetem meg.

A vizsgálat során jutott a tudomásomra, hogy az Alkotmánybíróságnál 758/B/1997 számon már nyilvántartásba vettek olyan állampolgári indítványt, amely a panaszolt rendelet utólagos alkotmányossági normakontrolját kezdeményezte. A rendelet vizsgálata a közeljövőben megkezdődik. Az Alkotmánybíróság előtt folyamatban lévő eljárásra tekintettel a megindított eljárásomat a párhuzamos eljárás elkerülése érdekében megszüntettem.

Jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatát bárki indítványozhatja, így erre a panaszosoknak is megvan a lehetőségük, csupán kérelmüket kell az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 22. és 37. § -ainak megfelelően megfogalmazni. A panaszosok beadványának az Alkotmánybíróság részére történő áttételére a formai elírásoknak meg nem felelő kérelemre tekintettel nem láttam lehetőséget, de indítvány benyújtásától pedig a fentiek alapján eltekintettem.

Amennyiben az önkormányzati rendeletek a tulajdonosokat - minimáldíj nélkül - csak a ténylegesen a "kukába" rakott szemét mennyisége alapján köteleznék fizetésre, úgy nem csak igazságosabb helyzetet teremtenének a kevesebb szemetet termelőknek, de arra is ösztönözné a lakosokat, hogy a ténylegesen termelődött szemetet ne rakják a (saját) kukájukba. 
Ezzel megnövekedne a közterületi, illetve elhagyott területeken kialakuló illegális szemét lerakóhelyek száma, továbbá a nemfizetők is könnyedén tagadnák meg a szemétszállítási díj fizetését, mert nem bizonyítható, hogy termelt szemetet.

Figyelembe kell venni, hogy a szemétszállítási díj fedezi többek között az időközönként végzett lomtalanítás, fenyőfa begyűjtés, stb. költségeit is, és lehetséges, hogy aki nem termel rendszeresen sok szemetet, az éppen a lomtalanításkor veszi fokozottan igénybe a szolgáltatást.

A beadványokban foglalt panaszok vizsgálatát a panaszosok egyedi ügye tekintetében megszüntettem, és tekintettel arra, hogy a kérdést rendező jogszabály vizsgálatát az Alkotmánybíróság már megkezdte, az eljárásomat hatáskör hiányában megszüntetem.

Budapest, 1999. március 25.

Gönczöl Katalin