OBH 252/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr.Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A szabadságvesztés büntetését töltő panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert 1993-ban elhunyt édesapja lakását, véleménye szerint hamisított életjáradéki szerződés alapján K.M. budapesti lakos megszerezte. A lakás tulajdonjogáért pert indított a bíróságon, de fogvatartása miatt ügyeinek vitelében akadályozva volt, a bv. intézet nem járult hozzá a büntetés félbeszakításához, ezért a pert megszüntették. Rendőrségi feljelentései alapján intézkedés nem történt. A bejelentés alapján az  1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamisághoz, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek.) 

Alkalmazott jogszabályok:
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről 
115. § (1) A tulajdonjogi igények nem évülnek el.
607. § (1) Törvényes örökös elsősorban az örökhagyó gyermeke.
673. § (1) Az öröklés az örökhagyó halálával nyílik meg.
(2) Az örökös az öröklés megnyíltával a hagyatékot, illetőleg annak neki jutó részét vagy meghatározott tárgyát (örökség) – elfogadás vagy bármely más jogcselekmény nélkül – megszerzi.
677. § (1) Hagyatéki tartozások:
a) az örökhagyó illő eltemetésének költségei;
b) a hagyaték megszerzésével, biztosításával és kezelésével járó szükséges költségek (hagyatéki költségek), valamint a hagyatéki eljárás költségei;
c) az örökhagyó tartozásai;
d) a kötelesrészen alapuló kötelezettségek;
e) a hagyományon és a meghagyáson alapuló kötelezettségek.
1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről
33. § (1) A büntethetőség elévül
a) olyan bűntett esetén, amely életfogytig tartó szabadságvesztéssel is büntethető, húsz év;
b) egyéb bűncselekmény esetén a büntetési tétel felső határának megfelelő idő, de legalább három év elteltével.
276. § Aki jog vagy kötelezettség létezésének, megváltozásának vagy megszűnésének bizonyítására hamis, hamisított vagy valótlan tartalmú magánokiratot használ, vétséget követ el és egy évig terjedő szabadságvesztéssel, közérdekű munkával vagy pénzbüntetéssel büntetendő.
1979. évi 11. törvényerejű rendelet a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról
22. § (1) A szabadságvesztés végrehajtása fontos okból – közérdekből, illetőleg az elítélt személyi, családi körülményei, egészségi állapota miatt – félbeszakítható.
A szabadságvesztés félbeszakítását
a) egy évben tíz napig terjedő időtartamra a büntetésvégrehajtási intézet parancsnoka;
b) egy évben tíz naptól három hónapig, öt évet meghaladó szabadságvesztés esetén harminc napig terjedő időtartamra a büntetés-végrehajtás országos parancsnoka;
c) a b) pontban szabályozottnál hosszabb időre az igazságügyminiszter
engedélyezheti.
(2) A félbeszakítás tartama, valamint az engedély nélkül a büntetésvégrehajtási intézeten kívül töltött idő a szabadságvesztésbe nem számít be.
32. § A szabadságvesztés végrehajtása alatt az elítélt elveszti a személyi szabadságát; az állampolgári kötelességei és jogai annyiban szünetelnek, illetve korlátozottak, amennyiben erről az ítélet vagy törvény rendelkezik.
36. § (6) A szabadságvesztés végrehajtása alatt szünetel az elítélt joga
a) a szabad mozgáshoz és a tartózkodási hely megválasztásához;

6/1996. (VII. 12.) IM rendelet a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól
7. § A fogvatartott a fogvatartásával kapcsolatos ügyében – a 6. §-ban foglalt jogorvoslati lehetőségek mellett – közvetlenül fordulhat
 a) a büntetés-végrehajtás törvényességi felügyeletét ellátó ügyészhez, kérheti az ügyész általi meghallgatását;
b) a fogvatartás alatt gyakorolható állampolgári jogainak a sérelme esetén az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, illetve a nemzeti és etnikai kisebbségi jogok országgyűlési biztosához;
c) személyes adatainak kezelésével vagy a közérdekű adatok megismeréséhez fűződő jogainak gyakorlásával összefüggő jogsérelem esetén az adatvédelmi biztoshoz.
178. § (1) A szabadságvesztés végrehajtásának félbeszakítása iránti kérelmet az elítéltet fogvatartó intézet parancsnokához kell benyújtani.
(2) Ha az engedélyezés a parancsnok hatáskörét meghaladja, a kérelmet véleményével együtt az országos parancsnokhoz terjeszti fel. Amennyiben a félbeszakítás az igazságügy-miniszter hatáskörébe tartozik, az iratokat – az országos parancsnok javaslatával – az Igazságügyi Minisztériumba kell felterjeszteni.
179. § (1) A kérelmezőnek igazolnia kell, hogy a kérelem indoka a valóságnak megfelel. A kérelem indokoltságát az intézet ellenőrizheti, az indokok tisztázását kezdeményezheti.

A vizsgálat megállapításai:
	A panaszos személyes meghallgatása és beadványa, illetve a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokától és a Budapesti Rendőrfőkapitányságtól beszerzett adatok alapján a következők nyertek megállapítást:
	A panaszos édesapja 1993. szeptember 13-án elhunyt. A hagyatéki leltár felvételéhez az édesapja testvére, H. S.-né jelent meg, aki az elhunyt eltemettetéséről is gondoskodott, mivel a panaszos ebben az időben már börtönben volt. Az iratok szerint a panaszos édesapja, halála előtt néhány hónappal - 1993. január 22-én - a tulajdonában lévő öröklakás átruházása fejében, ügyvédi ellenjegyzéssel életjáradéki szerződést kötött K. M. budapesti lakossal. K. M. 1994. május 20-án a Földhivataltól kérte a tulajdonjog bejegyzését, de kérelméhez csak a halotti anyakönyvi kivonatot mellékelte. A panaszos meghallgatása során azt állította, hogy az életjáradéki szerződés csak a haláleset után két évvel került elő és a rajta lévő aláírás nem az édesapjától származik. 
	A hagyatéki leltár ingatlan hagyatékot nem tartalmazott. Az elhunyt testvére a temetési költségek megtérítésére igényt tartott. A Polgármesteri Hivatal értesítette a panaszost, hogy a hagyatéki iratokat a közjegyzőnek megküldték, amennyiben az ingó hagyatékból bármire igényt tart, nagynénjéhez, illetve a közjegyzőhöz kell fordulnia. A közjegyző nevéről és címéről tájékoztatták. 
	A panaszos - mint az elhunyt törvényes örököse - igényt támasztott édesapja lakására, ingóságaira, fel nem vett nyugdíjára és CSÉB biztosítása alapján az örököst megillető pénzösszegre. Ügyeinek vitele érdekében ügyvédet bízott meg, személyesen levelezett a XI. ker. Önkormányzat Polgármesteri Hivatalával és pert indított a Budai Központi Kerületi Bíróságnál. A tárgyalásokon megjelenni nem tudott, képviseletéről anyagi okok miatt gondoskodni nem állt módjában, ezért az eljárást megszüntették. 
	Problémájával többször fordult a büntetés-végrehajtási intézet parancsnokához, aki fogadta, az intézet jogásza áttekintette az iratokat, jogi tanácsokkal látta el, de az ügy intézését nem vállalták át. A panaszost az intézetben felkeresték az önkormányzat képviselői is. Levelezés útján kapcsolatban állt az ügyében eljáró hatóságokkal, a közjegyzővel, az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatallal, megkereste a bv. felügyeleti ügyészt és a hivatásos pártfogót. 1995. november 19-én 10 nap büntetés félbeszakítást kért, hogy hagyatéki ügyében személyesen eljárjon az önkormányzat hagyatéki előadójánál, a közjegyzőnél, illetve ügyvédjénél. Az intézet parancsnoka a kérelmet elutasította, mert a panaszos az ügyében levelezés, illetve meghatalmazás útján is intézkedhetett. A kérelem elutasításában emellett nagy súllyal került értékelésre az, hogy a panaszos súlyos bűncselekmény - különös kegyetlenséggel elkövetett emberölés - miatt kiszabott 15 év 8 hónap szabadságvesztés büntetését 2007. február 5-én tölti ki, tehát a szabadulásáig még hosszú idő van hátra.
	Az elutasítás ellen benyújtott panaszt a büntetés-végrehajtás országos parancsnoka jogkörében eljáró helyettese elutasította.
	A panaszos 1996. júliusában egy hónap büntetés félbeszakítást kért, hogy hagyatéki ügyében eljárjon, illetve Makón egy bankban a kárpótlási jegyét átvehesse. Az intézet parancsnoka a félbeszakítást nem javasolta, az országos parancsnok a kérelmet elutasította. Az elitélt a döntés ellen nem nyújtott be panaszt. Időközben kárpótlási jegyeit meghatalmazottja útján átvette, illetve értékesítette.
	A fentiek alapján megállapítható, hogy a büntetés-végrehajtási intézet a panaszos jogainak érvényesítése érdekében a hatályos jogszabályok szerint járt el. Az ügyintézés érdekében történő büntetés félbeszakítás a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. törvényerejű rendelet szerint nem alanyi joga az elitéltnek és a kérelem elutasítása - figyelemmel annak indokára - nem sértette a panaszos alkotmányos jogait. A büntetés félbeszakításról való döntés mérlegelési jogkörbe tartozik, a kérelmek elbírálása során, azok indokoltsága a mérvadó. A döntésre jogosult az indokoltság mellett vizsgálja azt is, hogy valóban szükséges-e az elitélt személyes jelenléte, megjelenése, illetve ügyében van-e lehetősége érdemben eljárni (szaktudás, anyagi fedezet). Ugyancsak mérlegelésre kerülnek közbiztonsági szempontok, az elkövetett bűncselekmény súlya, a kiszabott szabadságvesztés tartama, illetve annak hátralévő része. 
	A polgári peres ügyekben személyesen részt vehet az elitélt úgy, hogy a bv. intézet előállítja őt az illetékes hatóság elé. Az előállításra részben az elitélt nyilatkozatától függetlenül kerülhet sor, részben akkor, ha a hatóság előtt meg kíván jelenni. Ez a helyzet a bíróság, az ügyészség, a közjegyző előtti, a társadalombiztosítási (orvosszakértői) eljárásokban. Egyes esetekben az elitéltnek az előállítás költségeit meg kell előlegeznie. Tárgyaláson való részvételnek nem akadálya, ha az elitélt nem rendelkezik pénzzel, mert az előállítás költségeit kérelmére a bv. intézet is megelőlegezheti.
	A sérelmezett életjáradéki szerződés megtámadására a polgári jog szabályai szerint, polgári bíróság előtt van lehetőség, erre nézve a panaszos megfelelő útbaigazításban részesült. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosához akkor lehet fordulni, ha a beadványt tevőt - megítélése szerint - valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. A panaszos által sérelmezett problémák közül tehát csak a büntetés félbeszakítási kérelem elutasításával összefüggő panasz tartozik az országgyűlési biztos hatáskörébe. A hagyatéki kérdésben csak a bíróság hozhat döntést. A perindítástól a panaszos most sincs elzárva, mert a tulajdoni igény nem évül el, a tulajdoni bejegyzés kiigazítása iránti kereset indításnak sincs záros határideje. A panaszos perrel fordulhat a hagyatéki ügyben eljáró nagynénje ellen is, vagy kérheti, hogy az örökhagyó ingóságairól számoljon el.
	A panaszos szóbeli meghallgatása során úgy nyilatkozott, hogy 1996-ban, majd 1997-ben ismételten feljelentést tett magánokirat hamisítás miatt a XI. kerületi, illetve a XIV. kerületi rendőrkapitányságokon. A Budapesti Rendőr-főkapitányság vezetőjének tájékoztatása szerint sem panaszügyként, sem bűnügyi, sem szabálysértési iktatásban nincs nyoma ilyen feljelentésnek a jelzett években. A panaszos ügyében rendőri jelentés vagy más írásos anyag a kapitányságokon nem készült. A magánokirat hamisítás bűncselekménye - megtörténte esetén is - 1996-ban elévült volna.
	A vizsgálat megállapította, hogy a panaszos beadványaiban sérelmezett problémák egy részében - a hagyaték ügyében - az állampolgári jogok országgyűlési biztosának nincs hatásköre, a panasz további részeiben pedig alkotmányos visszásságot nem lehetett megállapítani, ezért a vizsgálatot lezárom.

Budapest, 1998. június

Gönczöl Katalin