OBH 250/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss A.
Tárgy: Hatóság hallgatása

Az eljárás megindulása:
	A panaszos hivatalomhoz intézett levelében leírta, hogy Telebingó sorsoláson üdülési lehetőséget nyert, mivel azonban nyereményét hónapok múlva sem kapta meg a Pénzügyminisztériumhoz fordult. A pénzügyminiszter panaszos beadványát - panaszos egyidejű értesítése mellett - illetékességből áttette a belügyminiszterhez. A panaszos választ azonban azóta sem kapott.

A megállapított tényállás:
	A panaszos 1996 február 17-én a telebingó szerencsejátékon 45.000 Ft értékben üdülési lehetőséget nyert. A panaszos miután nyereményét nem kapta meg a pénzügyminiszterhez fordult. A válaszlevélben a panaszost arról tájékoztatták, hogy a játékot szervező Bingó Sport Kft felügyeletét a belügyminiszter látja el, ezért beadványát a Belügyminisztériumhoz tették át. Ezt követően a Belügyminisztérium értesítette a panaszost, hogy beadványát az OTSH-hoz továbbították intézkedés megtétele céljából. A beadványra azonban válasz nem érkezett,  a panaszos nyereményét továbbra sem adták át. A válasz elmaradása miatt a panaszos hivatalomhoz fordult. A panasz alapján - a kormányzati szervek időközbeni átszervezése miatt - vizsgálat lefolytatására kértem fel az Ifjúsági és Sportminisztériumot. A Minisztérium többszöri megkeresésem ellenére felkérésemre választ csak több mint egy év eltelte után adott.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:
•	1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
32/B. § (1) Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladata, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja vagy kivizsgáltassa, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

•	2. A szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. tv.:
1. § (1) Szerencsejáték minden olyan játék, amelyben a játékos pénz fizetése, vagy vagyoni érték nyújtása fejében, meghatározott feltételek fennállása vagy bekövetkezése esetén pénznyereményre, vagy más vagyoni értékű nyereményre válik jogosulttá. A nyerés vagy a vesztés kizárólag, vagy túlnyomó részt a véletlentől függ.
(3) A koncesszióról szóló 1991. évi XVI. tv. (a továbbiakban: Ktv.) 1. § (1) bekezdésének i) pontjában meghatározott szerencsejátékok szervezésére irányuló tevékenységnek minősül
a) sorsolásos játék szervezése
3. § (1) A nem liberalizált szerencsejátékok szervezését
a) az állam többségi részesedésével működő gazdálkodó szervezet, illetve központi költségvetési szerv végezheti, vagy
b) e tevékenység gyakorlásának jogát az állam koncessziós szerződésben időlegesen másnak átengedheti.
(3) A számsorsjáték és - a lóversenyfogadás kivételével - a fogadás szervezésére kizárólag 100%-ban állami tulajdonban lévő gazdálkodó szervezet vagy központi költségvetési szerv (a továbbiakban: állami játékszervező) jogosult.
9. § (2) Az engedély kizárólag az abban foglalt, illetőleg az engedélyben meghatározott tagokból álló szerencsejáték szervezőre az ott meghatározott időtartamra, az abban foglalt feltételekkel és jóváhagyott játéktervre, a játékkaszinó, játékterem és bingó játék esetén az engedélyben meghatározott épületre, vagy helyiségre vonatkozik. Az engedély másra át nem ruházható. A játéktervtől csak az SZF engedélyével lehet eltérni. Az eltérés a játékosok érdekeit vagy mások jóhiszeműen szerzett jogait nem sértheti.
15. § (1) Sorsolásos játék: olyan szerencsejáték, amelyben a szerencsejáték szervező a játékosnak pénzfizetés fejében vagyoni ellenszolgáltatást helyez kilátásba
a) meghatározott szám, számsor, jel, ábra stb. (a továbbiakban: szám) eltalálása vagy
b) nyerésre jogosító érvényes befizetési bizonylat, szelvény, jegy, tanúsítvány (a továbbiakban: sorsjegy) kihúzása esetén. A nyerés vagy vesztés kizárólag a szám nyilvános húzásának, vagy a sorsjegy azonosítására alkalmas más módszernek (a továbbiakban: sorsolás) az eredményétől függ.
17. § (3) A kisorsolt nyeremények átvételéről az engedélyben meghatározott időben, de legfeljebb a sorsolás napját követő 90 napon belül kell gondoskodni. A szerencsejáték szervező köteles biztosítani a nyeremények megfelelő átvételének lehetőségét.
18. § (1) Az SZF a sorsolásos játék játékterv szerinti lebonyolítását ellenőrzi. Ha az SZF az engedélyben eltérően nem rendelkezik, a sorsolásnál közjegyző jelenléte kötelező. A közjegyző jelenlétéről a szerencsejáték szervező gondoskodik.
(2) Ha a sorsjátékot nem a játéktervnek megfelelően bonyolítják le, az SZF megbízottja a sorsolásos játék folytatását felfüggeszti és kezdeményezi az SZF-nél a 12. §-ban, illetőleg a 13. § (1) és (2) bekezdésében foglalt szankciók alkalmazását. A játékosok kártalanításáról a szerencsejáték szervező gondoskodik.
(2) Bingójáték bingóteremben folyamatosan szervezett számsorsjáték, amelyben a játékos által a helyszínen megvásárolt sorsjegyen lévő számok felhasználásával felépített számvariációk, vagy számsorok helyszínen történő eltalálása jogosít nyereményre.

•	3. A Magyar Köztársaság Minisztériumainak felsorolásáról szóló 1998. évi XXXVI. tv.:
2. § (1) Ahol e törvény hatálybalépését megelőzően kiadott jogszabály
g) Országos Testnevelési és Sporthivatalt, az Országos Testnevelési és Sporthivatal elnökét említi, ott Ifjúsági és Sportminisztériumot, illetőleg ifjúsági és sportminisztert
kell érteni.
(2) Az Ifjúsági és Sportminisztérium megalakulásával az Országos Testnevelési és Sporthivatal megszűnik. Az Országos Testnevelési és Sporthivatal általános jogutódja az Ifjúsági és Sportminisztérium.

•	4. A gazdasági társaságokról szóló 1997. évi CXLIV. tv.:
121. § (1) A korlátolt felelősségű társaság (e fejezetben a továbbiakban: társaság) olyan gazdasági társaság, amely előre meghatározott összegű törzsbetétekből álló törzstőkével (jegyzett tőkével) alakul, és amelynél a tag kötelezettsége a társasággal szemben csak törzsbetétének szolgáltatására és a társasági szerződésben esetleg megállapított egyéb vagyoni hozzájárulás szolgáltatására terjed ki. A társaság kötelezettségeiért - e törvényben meghatározott kivétellel - a tag nem felel.

A vizsgálat megállapításai:
	Az Ifjúsági és Sportminisztérium megkeresésemre a következőkről tájékoztatott:
1995-ben az állam kizárólagos tulajdonában lévő Bingó Sport Kft. kapta meg az engedélyt számsorsjáték szervezésére. 1996-ban a Bingó Sport Kft a játék szervezési jogát megbízási szerződés keretében átengedte a magánszemélyek tulajdonában lévő Bingó Lottó Kft-nek. A szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. tv. 3.§ (3) bekezdése szerint a bingó játék szervezését kizárólag 100 %-ban állami tulajdonban lévő gazdálkodó szervezet vagy központi költségvetési szerv végezheti. A játék szervezése során a Bingó Sport Kft többször is eltért a Szerencsejáték Felügyelet által engedélyezett játéktervtől, és ezzel megsértette a szerencsejáték szervezéséről szóló törvény rendelkezéseit. A Szerencsejáték Felügyelet a játéktervtől való engedély nélküli eltérés, a nyeremények törvényi határidőn belüli átadásának elmulasztása, valamint a számsorsjáték szervezését érintő kimutatások, bizonylatok Szerencsejáték Felügyelet részére történő átadásának elmulasztása miatt több ízben megbírságolta a Bingó Sport Kft-t. A Kft a bírságot kiszabó határozatok ellen nem fellebbezett, a bírság összegét minden esetben befizette. A sorozatos szabálytalanságok miatt a Szerencsejáték Felügyelet 1996-ban véglegesen eltiltotta a Kft-t a szerencsejáték szervezésétől. 1997-ben a Kft ellen felszámolási eljárás indult. A felszámolási eljárás során kiderült, hogy a Kft. meglévő vagyona még a nyereményükre váró hitelezők alapnyereményének kifizetésére, a felszámolás költségeinek a fedezetére sem elegendő. 
	Az Ifjúsági és Sportminisztérium által rendelkezésemre bocsátott iratok között szerepel a Fővárosi Főügyészség NF. 9587/1998-III. sz. határozata, amely a Kft. ellen csalás büntette miatt indult nyomozást megszüntető határozat elleni panaszt bírálta el. A határozat indokolása azt a megállapítást tartalmazza, hogy " a játék indulása idején sem a Bingó Sport Kft, sem a Bingó Lottó Kft nem rendelkezett olyan nagyságú tőkével, amely a TV-műsorok folyamatos elkészítésének költségeit, a játék szervezésével járó kiadásokat fedezhette volna."  Az ügyészség idézett megállapítása felveti annak kérdését, hogy a Szerencsejáték Felügyelet a szerencsejáték szervezéséről szóló törvényben előírtaknak megfelelően járt-e el a számsorsjáték szervezésének engedélyezése során. Az engedélyezési eljárás keretében ugyanis a Szerencsejáték Felügyelet köteles megvizsgálni, hogy a kérelmező rendelkezik-e a szerencsejáték szervezéséhez szükséges személyi, tárgyi, gazdasági feltételekkel. Az engedély csak annak adható ki, aki a szerencsejáték biztonságos, szakszerű lebonyolításához szükséges feltételekkel ténylegesen rendelkezik.
	A panaszos Hivatalomhoz intézett levelében azt az álláspontját fejtette ki, hogy miután a bingó játékot egy 100 %-osan állami tulajdonban lévő gazdasági társaság szervezte, a nyeremények átadásának elmaradása miatt az államnak kártalanítási kötelezettsége áll fenn. Tekintettel arra, hogy ennek a kérdésnek az eldöntése bíróság hatáskörébe tartozik, a panasznak ezt a részét nem vizsgáltam.
A panasz általam vizsgálható része a panaszos OTSH-hoz továbbított kérelmével kapcsolatban a hivatalos válasz elmaradásának okára vonatkozott. Az OTSH megszűnésével annak hatáskörét az Ifjúsági és Sportminisztérium vette át, így az általános jogutódlás körében az OTSH-hoz intézett panaszok, kérelmek vonatkozásában a minisztérium válaszadási kötelezettsége megállapítható. Az Alkotmány 64.§-ában deklarált kérelem, panasz előterjesztéséhez való jog az állami szervek oldaláról a panasz elbírálásának, a kérelemre válasz adásának kötelezettségét foglalja magában. Tekintettel arra, hogy a minisztérium ezirányú kötelezettségének nem tett eleget megállapítom, hogy mulasztásával a panaszhoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
A Hivatalomhoz benyújtott panasz alapján vizsgálat lefolytatására kértem fel az Ifjúsági és Sportminisztérium közigazgatási államtitkárát. Megkeresésemre a közigazgatási államtitkár nem válaszolt, ismételt - írásban és telefonon tett - sürgetésemet is válasz nélkül hagyta, majd több mint egy év elteltével, a rendszeressé váló, telefonon tett sürgetések hatására megkeresésemre választ kaptam. Az Ifjúsági és Sportminisztérium közigazgatási államtitkára azzal, hogy megkeresésemre több mint egy éven át nem válaszolt akadályozott abban, hogy az országgyűlés által rám bízott feladatomnak eleget tegyek. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 32/B. §-a kimondja, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladata, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja vagy kivizsgáltassa, és orvoslásuk érdekében intézkedéseket tegyen. Az Ifjúsági és Sportminisztérium közigazgatási államtitkára megkeresésem teljesítésének törvényi határidőn túli elhúzásával az Alkotmány 32./B. §-ával és a jogállamisággal összefüggésben okozott visszásságot.

Ajánlás:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 20.§-ában biztosított felhatalmazásom alapján a megállapított visszásság orvoslására az alábbi ajánlást teszem:
	Felkérem az ifjúsági és sportminisztert, hogy a jogszabályi előírásoknak megfelelően gondoskodjon a panaszos kérelmének megválaszolásáról, továbbá követelje meg a közigazgatási államtitkártól az országgyűlési biztosról szóló 1993. évi LIX. törvény rendelkezéseinek tiszteletben tartását.

Felkérés:
	A vizsgálat során rendelkezésemre bocsátott Fővárosi Főügyészségi határozat megállapításai felvetették annak lehetőségét, hogy a számsorjáték megszervezésére vonatkozó engedély kiadása során a Szerencsejáték Felügyelet nem kellő körültekintéssel járt el. Ennek tisztázása érdekében felkérem a pénzügyminisztert, hogy vizsgálja meg a Szerencsejáték Felügyelet  bingó játék engedélyezésekor lefolytatott eljárásának szabályosságát, és a vizsgálat eredményéről engem tájékoztatni legyen szíves.

Budapest, 2000. július 27.

Gönczöl Katalin