OBH 184/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin
Az eljárás megindulása

A Magyar Hírlap 1998. január 10-i (szombat) számában megjelent "Szülési szabadságon" című cikke alapján hivatalból indult vizsgálat.

Érintett alkotmányos jogok

Szociális biztonsághoz való jog (Alk. 70/E. § (1-2) bek.)

Alkalmazott jogszabályok

A társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. tv. (T.) és a végrehajtására kiadott 89/1990. (V.1.) MT rendelet (R.) 

T. 23. § (1) Terhességi-gyermekágyi segély annak jár, aki a szülést megelőzően két éven belül 180 napon át biztosított volt, és

         a) a biztosítás tartama alatt vagy a biztosítás megszűnését követő negyvenként napon túl táppénz, illetőleg baleseti táppénz folyósításának az ideje alatt vagy a folyósítás megszűnését követő huszonnyolc napon belül szül.

(2) A terhességi-gyermekágyi segély a szülési szabadságnak megfelelő időtartamra jár.

R. 60. § (1) A terhességi-gyermekágyi segélyre, ha eltérő rendelkezés nincs, a táppénzre vonatkozó rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.

R. 257. § (1) A táppénz és a terhességi-gyermekágyi segély iránti igényt a biztosítottnak a biztosítás fennállása alatt és megszűnése után a munkáltatójánál kell bejelentenie.

(2) A terhességi-gyermekágyi segélyre jogosultságot a terhesállományba vételt igazoló orvosi igazolással vagy terhesgondozási könyvvel, a szülést pedig születési anyakönyvi kivonattal vagy kórházi igazolással kell igazolni.

(6) Ha a biztosított munkáltatója jogutód nélkül megszűnt, a táppénz, terhességi-gyermekágyi segély iránti igényét a lakóhely szerint illetékes MEP-nél kell bejelentenie.

R. 258. § (1) Ha a munkáltatónál a társadalombiztosítási kifizetőhely (a továbbiakban: kifizetőhely) nincs, a munkáltató köteles az igény elbírálásához "Munkáltatói szövetkezeti igazolvány"-t kiállítani, és azt a biztosított által benyújtott igazolásokkal (okmányokkal) együtt három munkanapon belül a székhelye (telephelye) szerint illetékes egészségügyi pénztárnak (kirendeltségnek) megküldeni.

(2) Az igénybejelentés napja az a nap, amelyen a biztosított az ellátás iránti kérelmét előterjesztette és a 257. § (2) bekezdésében említett igazolásokat (okmányokat) benyújtotta.

Megállapított tényállás

A panaszos gyermeke 1997. szeptember 16-án született, terhességi-gyermekágyi segély iránti kérelme a magán munkáltatójától 1997. október 8-án érkezett a Fővárosi és Pest Megyei Egészségbiztosítási Pénztárhoz. A munkáltató adatközlése szerint a panaszos 1997. március 1-től 1997. augusztus 25-ig állt alkalmazásban, ekkor kijelentette - közlése szerint -, hogy 2000-ig fizetés nélküli szabadságon van. A panaszos biztosítási jogviszonya tisztázására az Egészségbiztosítási Pénztár felszólította a munkáltatót. A végleges rendezés 1998. február 23-án történt meg, melyet a munkáltatóval készített jegyzőkönyv tartalmaz. A munkáltató tévesen jelentette (más törzsszámon), illetőleg tévesen jelentette ki 1997. augusztus 25-től a panaszost, munkaviszonya jelenleg is fennáll (fizetésnélküli szabadság).

Az Egészségbiztosítási Pénztár 1997. november 13-án gyermekgondozási szegélyre vonatkozó igénybejelentő lapot küldött ki az ügyfélnek, mivel a fenti ellátás állampolgári jogon jár. Az igénybejelentő 1998. január 21-én érkezett vissza.
A Fővárosi és Pest Megyei Egészségbiztosítási Pénztár a szükséges adatok birtokában (mivel mindkét ellátásra jogosult volt) 1997. december 31-ig az ügyfélnek kedvezőbb terhességi-gyermekágyi segélyt, majd 1998. január 1-től gyermekgondozási segélyt állapított meg, 1998. március 2-án ennek figyelembevételével történt meg az elszámolás és utalás.

A vizsgálat eredményeként az állampolgári jogok országgyűlési biztosa megállapította, hogy valóban sérült a panaszos szociális biztonsághoz való joga, amikor az 1997. szeptember 16-án született gyermeke után járó ellátását késve kapta meg. A késedelmes elbírálásért egyértelműen megállapítható, hogy a felelősség a munkáltatót terheli - a feltehetően gyakorlatlanságból eredő - téves és késedelmes adatszolgáltatás miatt. Azonban a szükséges adatok korrigálása, a hiányzó adatok pótlása, a munkáltató és a Fővárosi Egészségbiztosítási Pénztár együttműködése eredményeként - még az állampolgári jogok országgyűlési biztosa vizsgálatának megkezdése előtt megtörtént, a panaszos ezt követően  az ellátását megkapta.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az eljárást eredményesnek tartja, a vizsgálatot lezártnak tekinti.

Budapest, 1998. március

Gönczöl Katalin