OBH 128/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Tasnádiné dr Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

Panaszos kifogásolta, hogy bérlakásában nem lakik, mégis kérelmei ellenére az önkormányzat szemétdíj és a vízdíj fizetési kötelezettsége alól nem mentesíti.

Vizsgálatot az Alkotmányban biztosított panaszjog sérelmének gyanúja miatt  indítottam.

Kapcsolódó jogszabályok

1993. évi LXXVIII. törvény a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról (továbbiakban lakástörvény)

34. § (1) Az önkormányzati lakások lakbérének mértékét és az önkormányzati lakbértámogatást önkormányzati rendelet állapítja meg.
(2) A lakbér mértékét a lakás alapvető jellemzői, így különösen: a lakás komfortfokozata, alapterülete, minősége, a lakóépület állapota és településen, illetőleg a lakóépületen belüli fekvése, továbbá a szerződés keretében a bérbeadó által nyújtott szolgáltatás figyelembevételével kell meghatározni....
 (4) Önkormányzati rendelet határozza meg az önkormányzati lakbértámogatásra való jogosultság megállapításának eljárási rendjét és a lakbértámogatás folyósításának módját.
35. § (1) A bérlő köteles megtéríteni a bérbeadó által nyújtott és a szerződésben - vagy más megállapodásukban - meghatározott külön szolgáltatás díját.
(2) A külön szolgáltatás díját önkormányzati rendelet, illetőleg más jogszabály keretei között a bérbeadó állapítja meg.

1995. évi XLII. törvény
az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről

2. § A helyi önkormányzat rendeletben állapítja meg:
a) a helyi közszolgáltatás megnevezését, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
f) az elvégzendő szolgáltatás alapján a tulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, a díj mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit, vagy a szolgáltatás ingyenességét.

67/1995. (XI. 1.) Főv. Kgy. Rendelet a települési szilárd hulladék részét képező háztartási hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás kötelező igénybevételéről (hatályos 1998. szeptember 1-ig )

4 § (1) A háztartási hulladék rendszeres gyűjtésével, elszállításával, valamint ártalmatlanításával (elhelyezésével és égetésével) kapcsolatos kötelező közszolgáltatásért a tulajdonos díjat köteles fizetni.
(5) A (3) bekezdés szerint megállapított díjat a szolgáltató a tulajdonos írásbeli kérelmére - eseti jelleggel vagy a megállapított feltétel bekövetkeztéig - a jelen rendelet 10. §-ában meghatározott esetekben méltányosságból mérsékeli, illetve elengedi.
10 § (3) A tulajdonos legalább 30 nappal a kívánt időpont előtt írásban kérheti a szolgáltatótól a háztartási hulladékkal kapcsolatos kötelező közszolgáltatás szünetelését távolléte idejére, ha legalább 30 napig megszakítás nélkül nem tartózkodik ingatlanán és az ingatlant más sem használja.

39/1998. (VII. 16.) Főv. Kgy. Rendelet a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos helyi közszolgáltatással és a köztisztasággal kapcsolatos egyes kérdésekről (1998. szeptember 1-től hatályos)

9. § (1) Szüneteltethető a 8. § (1) bekezdése szerinti komplex helyi közszolgáltatás kötelező igénybevétele azokon az ingatlanokon, amelyeken legalább 30 napig senki sem tartózkodik, s emiatt azokon hulladék nem keletkezik.
(2) A közszolgáltatás igénybevételének szünetelésére vonatkozó igényét a tulajdonos a szünetelés kívánt kezdő időpontja előtt, azt legalább 30 nappal megelozően írásban köteles bejelenteni a Szolgáltatónak.
(3) Ha a szüneteltetés (1) bekezdés szerinti feltételeiben változás következik be, a tulajdonos a Szolgáltatónak haladéktalanul írásban köteles azt bejelenteni.
(4) Amennyiben a szüneteltetés ideje alatt a komplex helyi közszolgáltatás körébe tartozó hulladék kerül kihelyezésre, úgy - a tulajdonos egyidejű értesítése mellett - a Szolgáltató a hulladékot köteles elszállítani, a hulladék mennyiségének megfelelő - e rendelet 2. számú melléklete szerinti - díj felszámítása mellett.

Budapest, Főváros VII. kerület Erzsébetvárosi Önkormányzatának 11/1996 (V.2.) sz. önkormányzati rendelete a víz- és csatornadíjnak a lakások és nem lakás céljára szolgáló helyiségek bérlőire való áthárításáról

2.§ (1) A bérlők a közüzemi vízfogyasztásért és csatornahasználatáért a bérbeadónak a lakbéren /helyiségbéren/ felül díjmegtérítést kötelesek fizetni.
(2) A díjmegtérítés havi összege azokban a bérleményekben amelyekben a vízfogyasztás nem mérhető:
a./ önkormányzati tulajdonú lakás esetében az e rendelet 1.sz. mellékletében meghatározott – a lakások szobaszámához és komfortfokozatához igazodó víz- és csatornadíj áthárítására vonatkozó éves normák, valamint a Fővárosi Közgyűlés 81/1996. (XII.23.) sz. rendeletében megállapított víz- és csatornadíj ÁFÁ-val növelt szorzatának egytizenketted része.

5.§ (19 A bérlő a díjmegtérítést a lakbérrel helyiségbérrel) egyidőben köteles a bérbeadó részére megfizetni. E kötelezettség nem teljesítése esetén a bérleti szerződés felmondására vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2.§ (1) bekezdése: A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.
A Magyar Köztársaság Alkotmányának 64. §-a.

Tényállás és a vizsgálat megállapításai :

A panaszos egy VII. kerületi önkormányzati lakás bérlője 1996. augusztusától. Előadása szerint családi okok miatt lakását nem tudja használni. A szemétdíj, víz és csatorna díj fizetése alóli mentesítése érdekében írt a Díjbeszedő Rt-nek 1996 novemberében. A Díjbeszedő Rt 1997. augusztusában felszólította, hogy 1997 évben felgyűlt lakbér és közüzemi díj tartozását – összesen 29856 Ft-t fizessen meg. A felszólító levélre válaszolva a panaszos kérte a hátralék törlését a Díjbeszedő Rt-től. Kérelmét azzal indokolta, hogy 1997 júliusától használja lakását, ezért ezen időpontig nem vette igénybe a közüzemi szolgáltatásokat, 1997 júliusától kompenzáció jár részére mint egyedülálló nyugdíjasnak. 
A panaszos beadványa szerint a képviselő-testületnek is írt kérelmet.

Az önkormányzat polgármesteri hivatala vizsgálatom során arról tájékoztatott, hogy a panaszos  írásbeli kérelmet nem nyújtott be. A közüzemi és szemétszállítási díjat akkor is meg kell fizetni az önkormányzat rendeletei alapján, ha a bérlő a bérlemény használatát ideiglenesen szünetelteti. Kérelemre méltányosságból sincs lehetőség szüneteltetésre.

Megállapítottam, hogy a panaszos által becsatolt leveleken nem látszik érkeztető bélyegző lenyomata. Az önkormányzat polgármesteri hivatalának tájékoztatása szerint panaszos nem adott be kérelmet. Az ellentmondó állítások alapján nem bizonyítható, hogy panaszos mely szerveknek és mikor adott be kérelmet. Bizonyíték hiányában így panaszjoggal alkotmányos joggal kapcsolatos sérelmet nem állapítottam meg.

Vizsgáltam, hogy lehetséges-e a közüzemi díjak fizetési kötelezettségének szüneteltetése.

A lakástörvény értelmében lakbért a lakásbérleti szerződés tartalma alatt fizetni kell, függetlenül attól, hogy a bérlő használja-e bérlakását. A lakástörvény szerint a kapcsolódó szolgáltatásért a bérbeadó külön díjat kérhet. Ennek kereteit a bérbeadó önkormányzat helyi rendeletében állapítja meg. Ez alapján kell a bérlőnek víz- csatornadíjat szemétdíjat fizetni. A fizetési kötelezettséget a külön szolgáltatás igénybevételének lehetősége is megalapozza. Így például a vízvételi lehetőség biztosítása esetén a helyi rendeletben írt átalányt fogyasztás díját kell megfizetni függetlenül a tényleges fogyasztástól. Az önkormányzati rendelet lehetőséget ad a mellékvízóra felszerelésére, amely alapján a bérlőnek nem a magas átalányfogyasztás, hanem tényleges fogyasztása díját kell megfizetni.
Az idézett fővárosi rendeletek értelmében a szemétszállítás szünetelését meghatározott feltételek esetén a tulajdonos kérheti. A bérlakásnál a tulajdonos az önkormányzat. Így az önkormányzat hatáskörében tartozik annak eldöntése, hogy rendeletében lakásbérlőinek ad-e lehetőséget a szemétszállítási dij fizetésének szüneteltetésére.. Az önkormányzat számára azonban nehezen megoldható, annak ellenőrzése, hogy a kiutalt bérlakásban valóban nem tartózkodnak-e. Ezért alkotmányos joggwal kapcsolatos visszásságnak nem tekinthető, ha szünetelésről nem rendelkezik.

Az önkormányzat által csatolt kimutatás szerint panaszos a hivatalomhoz beadott kérelme előtti 5 hónapban és utána sem fizette a bérlakás költségeit, a lakbért és a közüzemi költségeket. Panaszos több tízezer forintos tartozást halmozott fel. Panaszosnak a hátralék esetleges részletekben megfizetésére, lakásfenntartási támogatás kérésére vonatkozó kérelmeit az önkormányzat polgármesteri hivatalához - lakásirodához - kell benyújtani.

Vizsgálatomat alkotmányos visszásság hiányában lezártam.

Budapest., 2000. február 14.

Dr. Polt Péter