OBH 112/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Mizerák Judit

Az eljárás megindítása

A Blikk című napilap 1998. január 9. napján megjelent számában "Tollba mondott megalázás" címmel közölt cikkében arról számolt be, hogy a szolnoki Ruhaipari Szakközépiskola és Szakmunkásképző Intézet egyik pedagógusa az általa tanított tantárgyból rosszul szereplő diákokkal megalázó tartalmú szöveggel tollbamondást íratott.

Mivel a cikkben szereplő információk alapján felmerült annak a gyanúja, hogy a pedagógus fegyelmezési módszere sérti az érintett diákoknak az alkotmányban deklarált emberi méltósághoz való jogát, az ügyben 1998. január 10. napján hivatalból vizsgálatot indítottam és tájékoztatás céljából megkerestem Szolnok Megyei Jogú Város polgármesterét.

A megállapított tényállás

A cikk arról is beszámolt, hogy az igazgató elismerte, a levél valóban sérti a diákjogokat. A tanár vissza is vonta azt, sőt elnézést kért a diákjaitól. 

A munkáltató rendelkezése alapján a vizsgálóbiztos az ügy kivizsgálását 1998. január 7. napján elkezdte és január 21. napján befejezte.
Az eljárás során meghallgatta az érintett pedagógust, a diákokat valamint az igazgató helyetteseket. 
A vizsgálat során kiderült, hogy az 1998. január 5. napján megjelent újságcikkről az érintettek nem tudtak. A fizika füzetbe a cikkben szó szerint is idézett beírás 1997. december 9. napján került be.
A tanár a meghallgatás során elismerte, hogy az általa lediktált szöveg megfogalmazását jobban át kellett volna gondolnia. Megítélése szerint valóban történt sérelem, amelyet orvosolni kell, így 1998. január 6-án megkövette az osztályt a szöveg sértő megjegyzéseiért, bár megjegyezte, hogy nem állt szándékában egyetlen diákot sem megsérteni.

Az ügyben érintett osztály tanulóit meghallgatva a vizsgálóbiztos megállapította, hogy az újságíró az 1998. január 5-én megjelent cikkében sok valótlan állítást is tett. A pedagógus által lediktált szöveg nem szerepel minden diák füzetében és a diákok nagy része nem sérelmezte a tollba mondott szöveget, továbbá nagyon kevés tanuló kifogásolta a szöveg utóiratát. A meghallgatás során egyértelműen kiderült, hogy a tanulók többsége kedveli a pedagógust.
Az igazgató-helyettesek a meghallgatás során elmondták, hogy a megfogalmazott beírást nem tartják helyesnek, azt viszont nem értették, hogy a gyermekek vagy a szülők miért nem az iskolában és miért nem a beírás idejében vetették fel a problémát akkor, amikor az iskola számtalan lehetőséget biztosít a panaszok jelzésére.

Az eljárás során szerzett tapasztalatokat összegezve a vizsgálóbiztos megállapította, hogy a pedagógus hibát követett el azzal, hogy az újságcikkben is megjelent szöveget lediktálta a tanulók füzetébe. Az eljárás során egyértelműen kiderült, hogy a hiányosságokra való figyelemfelhívás volt a célja. A diákok többsége ezt jól is értette, nem sértődtek meg a beírtakon. A tanár urat az iskola diákjai egyértelműen tisztelik és szeretik, ezt bizonyítja az is, hogy a január 5-én megjelent újságcikk után védelmükbe vették a pedagógust és nyilvánosan, az újság hasábjain keresztül fejezték ki tanáruk iránti tiszteletüket, elismerésüket, kiemelve azt, hogy tanítási módszereivel a diákok elégedettek. Munkájáért az 1996/97. tanévben a tanulók javaslatára megkapta a Pedagógiai Díjat. 

A jelentés alapján 1998. február 10. napján tartott fegyelmi tárgyalás során a fegyelmi tanács I-3-9/1998. számú határozatával a pedagógust a közalkalmazotti jogviszonyból eredő lényeges kötelezettségének vétkes megszegése miatt az előmeneteli rendszerben történő várakozási idő legfeljebb egy évre történő meghosszabbítása fegyelmi büntetéssel sújtotta, amelynek végrehajtását egy év próbaidőre felfüggesztett.

Az ügy jogszabályi háttere

A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény a diák emberi méltósága tiszteletben tartásához fűződő jogát, és másoknak erre vonatkozó kötelezettségét a következőképpen szabályozza

"10. § (1) A gyermeknek, a tanulónak joga, hogy nevelési, illetőleg nevelési-oktatási intézményben biztonságban és egészséges környezetben neveljék és oktassák, óvodai életrendjét, iskolai tanulmányi rendjét pihenőidő, szabadidő, testmozgás beépítésével, sportolási, étkezési lehetőség biztosításával életkorának és fejlettségének megfelelően alakítsák ki.
(2) A gyermek, illetve a tanuló személyiségét, emberi méltóságát és jogait tiszteletben kell tartani, és védelmet kell számára biztosítani fizikai és lelki erőszakkal szemben. A gyermek és a tanuló nem vethető alá testi fenyítésnek, kínzásnak, kegyetlen, embertelen megalázó büntetésnek vagy bánásmódnak.
19. § (7) A pedagógus alapvető feladata a rábízott gyermekek, tanulók nevelése, tanítása. Ezzel összefüggésben kötelessége különösen, hogy
e) a gyermekek, tanulók, emberi méltóságát és jogait tiszteletben tartsa,(...)"

A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény a fegyelmi felelősség és a fegyelmi eljárás tekintetében a következő szabályokat tartalmazza

45. § (1) Fegyelmi vétséget követ el a közalkalmazott, ha a közalkalmazotti jogviszonyból eredő lényeges kötelezettségét vétkesen megszegi.
(2) A fegyelmi vétséget elkövető közalkalmazottal szemben kiszabható fegyelmi büntetések:
b) az előmeneteli rendszerben történő várakozási idő legfeljebb egy évvel történő meghosszabbítása;
(4) A (2) bekezdés b)–c) pontjában foglalt büntetés végrehajtását legfeljebb egyévi próbaidőre fel lehet függeszteni. Ha a felfüggesztés ideje alatt a közalkalmazott nem követett el olyan fegyelmi vétséget, melyért jogerős fegyelmi büntetést szabtak ki, úgy kell tekinteni, mintha a fegyelmi büntetésben nem részesült volna. Ha viszont ez idő alatt elkövetett cselekmény miatt újabb jogerős büntetést szabtak ki, a felfüggesztett büntetést is végre kell hajtani.
46. § (1) A fegyelmi eljárás megindítását – a törvény eltérő rendelkezése hiányában – a kinevezési jogkör gyakorlója, magasabb vezető és vezető beosztású közalkalmazott tekintetében a megbízásra jogosult rendeli el. Erről egyidejűleg a közalkalmazottat írásban értesíteni kell.
(2) Kötelező a fegyelmi eljárás megindítása:
a) jelentős súlyú fegyelmi vétség elkövetésének alapos gyanúja esetén, továbbá
b) ha az eljárás lefolytatását a közalkalmazott maga ellen kéri.
(3) Nem lehet fegyelmi eljárást indítani, ha
a) a fegyelmi vétség elkövetésének alapos gyanújáról való tudomásszerzéstől egy hónap, vagy
b) a fegyelmi vétség elkövetésétől egy év
eltelt.
(4) A (3) bekezdés a) pontjában meghatározott határidőt a fegyelmi eljárás megindítására jogosult tudomásszerzésétől kell számítani.
47. § (1) A fegyelmi eljárás során vizsgálatot kell tartani. Ennek lefolytatására a fegyelmi eljárás megindítója az eljárás megindításától számított öt napon belül, írásban vizsgálóbiztost jelöl ki a munkáltató közalkalmazottai közül. A vizsgálóbiztost a fegyelmi eljárás alá vontnál magasabb, ennek hiányában azzal azonos beosztású, illetve besorolású közalkalmazottak közül kell kijelölni.
(3) A vizsgálóbiztos a kijelölésétől számított tizenöt napon belül köteles a vizsgálatot lefolytatni és ennek keretében a fegyelmi vétség elkövetésével alaposan gyanúsított közalkalmazottat meghallgatni. A vizsgálat időtartama indokolt esetben egy alkalommal, legfeljebb tizenöt nappal meghosszabbítható.
(4) A vizsgálat során a közalkalmazottal közölni kell a kötelezettségszegés elkövetésével kapcsolatos megállapításokat és azok bizonyítékait. Módot kell részére adni, hogy azokra észrevételt tehessen és további bizonyítást javasolhasson. Lehetővé kell számára tenni, hogy az ügy iratait megtekinthesse. A közalkalmazott védekezéséről és a lefolytatott bizonyításról jegyzőkönyvet kell felvenni.
(8) A vizsgálóbiztos a vizsgálat lezártától számított nyolc napon belül köteles megküldeni az ügy összes iratait saját véleményével ellátva a munkáltatói jogkör gyakorlójának.
49. § (1) Az ügy érdemében háromtagú fegyelmi tanács határoz.
(2) A fegyelmi tanács elnöke a fegyelmi eljárás megindítója, aki ezt a jogkörét a munkáltatónak az eljárás alá vontnál magasabb beosztású, vagy magasabb besorolású közalkalmazottjára átruházhatja. A fegyelmi tanács tagjait a fegyelmi tanács elnöke a munkáltatónak az eljárás alá vontnál magasabb, ennek hiányában azzal azonos beosztású, illetve besorolású közalkalmazottai közül jelöli ki.
50. § (1) A fegyelmi tanács a vizsgálóbiztos előterjesztésétől számított tizenöt napon belül tárgyalást tart. A fegyelmi tanács tárgyalását úgy kell kitűzni, hogy arról a felek az értesítést a tárgyalás előtt legalább három munkanappal megkapják.
51. § (1) A fegyelmi tanács az első tárgyalástól számított legkésőbb harminc napon belül zárt ülésen, szótöbbséggel határoz, döntését indokolt írásbeli határozatba foglalja.

Az érintett Alkotmányos jogok

54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.

Az ember személyhez fűződő jogai az ember-állampolgár-gyermek-diák általános jogát jelenti arra, hogy mindenki tartsa tiszteletben személyét és személyiségét, becsületét, nevét, származását, egyéniségét, szuverenitását, autonómiáját és egész emberi mivoltát.
Az Alkotmánybíróság több határozatában kifejtette, hogy az ember "általános személyiségi joga", mint úgynevezett "anyajog" hivatkozható az emberi autonómia védelmére minden ügyben, függetlenül attól, hogy általános személyiségi jogként az Alkotmányban nincs nevesítve. 

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat során megállapítottam, hogy a pedagógus által elkövetett fegyelmi vétség körülményeinek vizsgálata megfelelt a Közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény vonatkozó eljárási szabályainak. A vizsgálóbiztosi vizsgálat, a fegyelmi tanács összehívása és a fegyelmi tárgyalás megtartása illetve a fegyelmi határozat meghozatala a törvényben előírt határidőn belül történt.

Mindezek alapján megállapítottam, hogy az ügyben a diákokat ért és orvoslt sérelmen túl az országgyűlési biztos fellépését igénylő jogszabálysértés nem merült fel.

Budapest, 1998. április

Gönczöl Katalin