OBH 109/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr.Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A napilapok hírt adtak arról, hogy a Baranya megyei Bakócán sorozatos gyújtogatások és egyéb bűncselekmények nyugtalanítják a lakosságot (Népszabadság 1998.01.09., Magyar Nemzet 1998.01.09.). Az elmúlt évben április 13.-án, szeptember 14-én, október 4-én és november 29-én fordult elő tűzeset a faluban. Többek véleménye szerint a rendőrség nem képes a közbiztonság fenntartására, a gyújtogatással gyanúsítható személyek megfékezésére. 
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. § (2) bekezdése alapján hivatalból vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. )

Alkalmazott jogszabályok:
1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről
2. § (1) A Rendőrség védelmet nyújt az életet, a testi épséget, a vagyonbiztonságot közvetlenül fenyegető vagy sértő cselekménnyel szemben, felvilágosítást és segítséget ad a rászorulónak. A Rendőrség tiszteletben tartja és védelmezi az emberi méltóságot, óvja az ember jogait.
(2) A Rendőrség a feladatának ellátása során
a) együttműködik az állami és a helyi önkormányzati szervekkel, a társadalmi és a gazdálkodó szervezetekkel, az állampolgárokkal és azok közösségeivel;
8. § (1) A rendőrkapitányság és a helyi rendőrőrs létesítéséhez és megszüntetéséhez előzetesen ki kell kérni az érintett települési, Budapesten a fővárosi kerületi önkormányzat képviselő-testületének a véleményét.
(4) A rendőrkapitány személyesen vagy képviselője útján évente beszámol a rendőrkapitányság illetékességi területén működő települési önkormányzat képviselő-testületének a település közbiztonságának helyzetéről, a közbiztonság érdekében tett intézkedésekről és az azzal kapcsolatos feladatokról. A megyei (fővárosi) önkormányzat felkérésére évente a rendőrfőkapitány számol be.
(5) Ha a beszámolót a települési önkormányzatok többsége, illetőleg a megyei (fővárosi) önkormányzat nem fogadja el, három hónapon belül újabb beszámolót kell tartani. Ismételt elutasítás esetén a települési önkormányzatok többsége a megyei (fővárosi) rendőrfőkapitányhoz, a megyei (fővárosi) önkormányzat közgyűlése az országos rendőrfőkapitányhoz fordulhat. A megyei (fővárosi) rendőrfőkapitány, illetőleg az országos rendőrfőkapitány köteles az önkormányzatok által meghatározott kérdésekre is kiterjedő átfogó vizsgálatot tartani, ennek keretében a rendőrkapitány (rendőrfőkapitány) felelősségét, illetőleg alkalmasságát megvizsgálni. A vizsgálat eredményéről az önkormányzatokat tájékoztatni kell. A megyei (fővárosi) rendőrfőkapitány, az országos rendőrfőkapitány köteles a közbiztonsági feladatok ellátása érdekében a vizsgálat szerint szükséges szolgálatszervezési, szervezeti, személyi és belső irányítási intézkedéseket megtenni.
(6) A Rendőrség a (4) bekezdésben foglaltakon kívül is tájékoztatja az önkormányzatot, ha a lakosság széles körét érintő rendőri intézkedést tervez végrehajtani, feltéve, hogy ezzel nem veszélyezteti az intézkedés eredményességét.
(7) Az önkormányzat képviselő-testülete a Rendőrség - külön jogszabály rendelkezése alapján meg nem támadható - döntésével, intézkedésével vagy annak elmulasztásával kapcsolatban indokolást tartalmazó észrevételt tehet. Ha az illetékes rendőri szerv azzal nem ért egyet, az észrevételt a felettes rendőri szervnek megküldi. A felettes rendőri szerv vezetője az észrevételt megvizsgálja és a vizsgálat eredményéről az önkormányzatot tájékoztatja.
9. § (1) A települési önkormányzat szerződést köthet a közigazgatási illetékességi területén működő rendőrkapitányság vezetőjével - rendőrségi kötelezettségvállalás esetén a rendőrfőkapitány előzetes egyetértésével - különösen a helyi közbiztonságot érintő feladatok ellátása, a Rendőrség és az önkormányzati szervek tevékenységének összehangolása, valamint az illetékességi területén működő rendőri szerv létesítésének, bővítésének és fejlesztésének elősegítése érdekében. A szerződés megkötésétől a Rendőrség elzárkózhat, ha az jogszabályt sért vagy ellentétes a felettes rendőri szerv vezetőjének rendelkezésével, illetve, ha annak pénzügyi, anyagi fedezete nem biztosított vagy tartalma szakmailag megalapozatlan.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szerződés teljesítéséről, a juttatott eszközök felhasználásáról a Rendőrség és az önkormányzat képviselő-testülete egymást kölcsönösen tájékoztatja. A szerződésben vállalt kötelezettség teljesítésének elmaradása esetén az önkormányzat a felettes rendőri szervhez fordulhat.
10. § (1) A rendőrkapitány, a megyék (főváros) tekintetében a rendőrfőkapitány és az illetékességi területen működő önkormányzatok, a közbiztonsággal összefüggő feladatok ellátásának társadalmi segítésére és ellenőrzésére - a közbiztonság fenntartásában érintett állami és társadalmi szervezetek bevonásával - bűnmegelőzési és közbiztonsági bizottságot hozhatnak létre. A bizottság elnökét, tagjait együttesen bízzák meg az önkormányzat képviselő-testülete megbízatásának időtartamára.
(2) A bizottság maga állapítja meg működésének részletes eljárási szabályait. A működéséhez szükséges költségeket a Rendőrség és az önkormányzatok külön megállapodásban rögzített arányban viselik.
(3) A bűnmegelőzési és közbiztonsági bizottságnak a település közbiztonságának helyzetével, valamint az annak fenntartásában érintett szervek tevékenységével kapcsolatos állásfoglalását a bizottság elnöke megküldi az (1) bekezdésben említett rendőri szerv vezetőjének, továbbá a települési önkormányzat képviselő-testületének. A bűnmegelőzési és közbiztonsági bizottság és a rendőri szerv vezetője vagy a polgármester közötti véleményeltérés esetén az érintettek kérhetik a felettes rendőri szerv vezetőjének állásfoglalását. Az állásfoglalást - a vitában érintett rendőri szerv vezetője útján - meg kell küldeni a bűnmegelőzési és közbiztonsági bizottságnak és a települési önkormányzat képviselő-testületének.
(4) Ha a települési önkormányzat képviselő-testülete a saját szervezetén belül közbiztonsági ügyekkel foglalkozó bizottságot hoz létre, a rendőrkapitány, a fővárosi önkormányzat esetében a rendőrfőkapitány, a bizottság munkáját - a titok- és az adatvédelemre vonatkozó rendelkezések figyelembevételével - a feladatai ellátásához szükséges tájékoztatás megadásával köteles elősegíteni.
         
Megállapított tényállás:   
	Az újságcikkekben leírt tűzesetekkel és bűncselekményekkel kapcsolatban tett rendőri intézkedésekről az országos rendőr-főkapitány - megkeresésemre - a következő tájékoztatást adta: 1995. január elsejétől 1998. februárig Bakóca községben 13 bűncselekmény miatt indult büntetőeljárás, ezen belül  10 esetben ismeretlen elkövető ellen rendeltek el nyomozást. Az ismeretlen tettesek ellen indult nyomozások közül két ügyben sikerült az elkövetőket felderíteni, mindkét ügyet vádindítvánnyal adták át az ügyészségnek. A vizsgálat idején négy nyomozás volt folyamatban. A területileg illetékes Komlói Rendőrkapitányság minden tudomására jutott esetben az eljárást megindította. A nyomozások során a törvényességi felügyeletet ellátó Komlói Városi ügyészség törvénysértést nem észlelt.
	A Komlói Rendőrkapitányság vezetője a tűzesetek nyomozását a Sásdi rendőrörstől elvonta és egy több éves szakmai gyakorlattal rendelkező nyomozóra bízta azok vizsgálatát. Az örs parancsnokát utasította, hogy fokozott közrendvédelmi járőrszolgálatot szervezzen a területre. 1997. évben 150 esetben, 770 óra időtartamban teljesítettek járőrszolgálatot a községben.
	A kapitányságvezető a járőrszolgálat fokozására utasította a rendőrkapitányság Közrendvédelmi Osztály Őr-Járőrszolgálati Alosztály vezetőjét is, valamint a Bűnügyi Osztály vezetőjével nyomozóportyákat szerveztetett a településre, növelve a rendőri jelenlétet. A tett intézkedésekkel elérte, hogy a rendőri jelenlét idejében a területen nem követtek el bűncselekményt, de a szűkös létszámviszonyok miatt állandó rendőri szolgálatot nem tudtak biztosítani. A kapitányság ezekkel az intézkedésekkel a lehetőségeit kimerítette, bár a bakócai problémák okait nem tudta megszüntetni.
	Az egyik helyi lakos feljelentést tett a Komlói Rendőrkapitányság nyomozói ellen, mert véleménye szerint a rendőrség semmit nem tett az általa gyanúsíthatónak vélt család megfékezése érekében. A Baranya Megyei Ügyészségi Nyomozó Hivatal az ügyben a nyomozást megtagadta. Az országos rendőr-főkapitány vizsgálata szerint nem állapítható meg rendőri mulasztás. A büntetőeljárások anyagai alapján egyértelműen megállapítható, hogy a rendőrségnek nem áll jelenleg a rendelkezésére olyan személyi bizonyíték, amely alapján a látókörbe került személyeket gyanúsítottként bevonhatnák a büntetőeljárásba.
	Az országos rendőr-főkapitány intézkedett, hogy az érintett rendőri szervek vezetői nyújtsanak segítséget a község polgárőr szervezetének megalakításához és a kapitányság vezetője továbbra is kísérje kiemelt figyelemmel a Bakócán történt bűncselekmények miatt indított nyomozások szakszerű elvégzését.
	Az ügyben a BM Felügyeleti és Ellenőrzési Főosztálya is folytatott vizsgálatot. A község lakosainak panaszaival kapcsolatban közbiztonsági fórumot tartottak. A rendezvényen részt vett a térség országgyűlési képviselője és a Komlói Városi Ügyészség vezetője.	     
A vizsgálat megállapításai:
	A bűncselekmény gyanújával kapcsolatos adatok mérlegelését a büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény 5. § (1) bekezdése a nyomozó hatóságok, illetve az ügyészség, vádemelés esetén pedig a bíróság hatáskörébe utalja, minthogy a tényállás tisztázását az eljáró hatóságok feladatává teszi. Ennek megfelelően az országgyűlési biztos nem mérlegelheti a nyomozás során felmerült bizonyítékokat, csak azt állapíthatja meg, hogy a hatóság a jogszabályoknak, végső soron az Alkotmánynak megfelelően járt-e el, a hatóságok intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása okozott-e alkotmányos visszásságot. Önmagában tehát az a tény, hogy a nyomozó hatóság egy eljárást eredménytelenül megszüntet, nem alapozza meg vizsgálati jogosultságomat, ehhez az szükséges, hogy a bizonyítékok feltűnően egyoldalú értékelése, bizonyítási indítványok figyelmen kívül hagyása, vagy más eljárási jogosultságok megsértése következtében az érintettek alkotmányos jogát sérelem érje, vagy ennek közvetlen veszélye álljon fenn. 
	A szóban forgó esetben rendőri mulasztásra vagy jogszabálysértésre utaló adatok nem merültek fel, a község közbiztonsági helyzetét több fórum is vizsgálta és a rendőrség a rendelkezésére álló erők felhasználásával a lehetséges bűnmegelőzési intézkedéseket megtette. Mindezekre tekintettel az ügyben alkotmányos visszásság nem állapítható meg, ezért a vizsgálatot megszüntetem.
	
Budapest, 1998. október 13.

Gönczöl Katalin