OBH 28/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása
	A Napló 1998. január 3-án megjelent cikke egy süketnéma kisfiú képzésével kapcsolatos problémákról számolt be. Mivel a cikk tartalma összefüggésbe hozható az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében  foglalt a  gyermekek testi, szellemi, erkölcsi fejlődéshez való jogával, ezért az ügyben hivatalból vizsgálatot indítottam.
	A területileg illetékes önkormányzat főjegyzőjétől és a megyei gyámhivatal vezetőjétől az üggyel kapcsolatban tájékoztatást kértem.

A megállapított tényállás
	A vizsgálat megindításának idején a süketnéma gyermek képzését egy, a lakóhelyéhez közeli általános iskola látta el, ahol hetente egy alkalommal foglalkoztak vele. A szakemberek szerint ez a képzés a halmozottan sérült gyermeknek nem megfelelő, speciális iskolai oktatásra lenne szüksége. A gyermeket a főváros ilyen típusú intézménye fogadta volna, de a szülők a lakóhelyüktől távol eső iskolai képzés lehetőségét nem fogadták el.
	A gyermek lakóhelye szerinti illetékes jegyző kérésére az Országos Szakértői és Rehabilitációs Bizottság kontroll vizsgálatra hívta a gyermeket. A szülők a gyermeket a vizsgálatra nem vitték el, ezért a bizottság csak a rendelkezésére álló dokumentumok alapján tudott javaslatot tenni.  Szakvéleményük szerint a süketnéma gyermek képzését elsősorban fogyatékosságának megfelelő intézetben lehetne hatékonyan ellátni. A szülők mereven elzárkóztak attól, hogy a gyermekük lakóhelyüktől távollévő  intézményben tanuljon.
	A gyermek lakóhelye szerint illetékes jegyzőt a gyermek apjának elfogultságot bejelentő kérelme miatt az ügy intézéséből kizárták, az eljárásra Várpalota jegyzőjét jelölték ki. A kizárás óta a gyermek lakóhelye szerinti önkormányzat képviselőtestülete a gyermek védelmét csak pénzbeli ellátások folyósításával biztosítja.
	A gyermek képzését az 1999/2000-es tanévben a veszprémi Nevelési Tanácsadóban heti öt óra időtartamban szurdópedagógus végzi. Az intézmény költségvetése 2000. szeptember 1-étől heti tíz órás foglalkoztatási lehetőséget biztosítana a gyermek számára. A gyermek lakóhelye szerint illetékes önkormányzat az iskolába való utazás költségét megtéríti, illetőleg a hatékonyabb képzés érdekében vállalná a gyermek lakóhelyére utazó pedagógus útiköltségének megtérítését is.
	A gyermekkel foglalkozó pedagógus tájékoztatása szerint a szülők rendszertelenül veszik igénybe a gyermekük számára biztosított képzési lehetőséget, a pedagógussal nem működnek együtt. A gyermek 13 éves kora ellenére nem tud írni olvasni, csak a családon belül kialakult jelnyelvet használja. A pedagógus véleménye szerint a gyermek fejlődése szempontjából a szakintézményben való képzés jelentene megnyugtató megoldást. Ennek igénybevételétől a szülők változatlanul mereven elzárkóznak.
	A megyei gyámhivatal vezetőjének tájékoztatása szerint  a gyermek védelme érdekében hozott védő-óvó intézkedés 1995. augusztus 1-én jogerőre emelkedett, de a gyermek sorsának alakulását nem kísérte senki figyelemmel. A Hivatalvezető Asszony véleménye szerint ennek az lehetett az oka, hogy kizárási ok miatt más település jegyzője járt el a kiskorú védő-óvásának ügyében. 
	A gyermekjóléti szolgálat kapcsolatban volt a családdal, de családgondozást nem végzett, nem ismerte fel a kialakult veszélyhelyzetet.
	A megyei gyámhivatal vezetője a kialakult veszélyeztetettség megszüntetése érdekében felhívta a gyermekjóléti szolgálatot a kiskorú alapellátására. 

Az ügy jogszabályi háttere 

A Magyar Köztársaság Alkotmánya
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
51/1986. (XI. 26.) MT rendelet a kiskorúakról való állami gondoskodásról, valamint a szülő és a gyermek kapcsolattartásának szabályozásáról ( hatályos: 1994. II. 1-től 1997. X. 31-ig )

Védő-és óvóintézkedések:
2. § (1) A gyámhatóság a veszélyeztetett kiskorú családi környezetében való helyes irányú nevelésének előmozdítása céljából
b) kötelezi a szülőt, hogy a kiskorú részére biztosított bölcsődei, óvodai, általános iskolai napközi otthoni, diákotthoni, kollégiumi ellátást a gyermek folyamatosan vegye igénybe;
6. § (1) Ha a kiskorú testi, értelmi vagy erkölcsi fejlődését környezete veszélyezteti, s a védő- és óvóintézkedések nem vezettek eredményre, illetőleg azoktól eredmény nem várható, továbbá ha a gyermek nevelése - magatartása miatt - a családban nem biztosítható, a gyámhatóság a kiskorút intézeti nevelésbe veszi.
(2) A gyámhatóság a kiskorú intézeti nevelésbe vételéről soron kívül határoz. A határozat azonnal végrehajtható.

1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról
30. § (1) A testi, az érzékszervi, az értelmi, a beszéd- vagy más fogyatékos gyermeknek, tanulónak joga, hogy különleges gondozás keretében állapotának megfelelő pedagógiai, gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai ellátásban részesüljön attól kezdődően, hogy fogyatékosságát megállapították.
(3).....A nevelési-oktatási intézményt a szülő választja ki a tanulási képességet vizsgáló szakértői és rehabilitációs bizottság, illetve az országos szakértői és rehabilitációs tevékenységet végző bizottság szakértői véleménye alapján.
(4) A gyermek, tanuló érdekében a jegyző kötelezheti a szülőt, hogy gyermekével jelenjen meg szakértői vizsgálaton, illetve a szakértői vélemény alapján gyermekét a megfelelő nevelési-oktatási intézménybe írassa be [a továbbiakban a (3) bekezdés szerint kiválasztott, illetve a (4) bekezdés szerint a jegyző által kijelölt nevelési-oktatási intézmény: kijelölt nevelési-oktatási intézmény, kijelölt óvoda, kijelölt iskola].

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
39. § (2) A gyermekjóléti szolgáltatás feladata a gyermek veszélyeztetettségének megelőzése érdekében b) a veszélyeztetettséget előidéző okok feltárása és ezek megoldására javaslat készítése,
40. § (2)....a) folyamatosan figyelemmel kíséri a településen élő gyermekek szociális helyzetét, veszélyeztetettségét,
67. § (1) Ha a gyermek testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges ellátás a szülő beleegyezésével nem biztosítható és ez a helyzet a gyermek fejlődését veszélyezteti, a települési önkormányzat jegyzője, illetve a gyámhivatal a veszélyeztetettség mértékétől függően a 15. § (4) bekezdésében felsorolt intézkedések valamelyikét megteszi.
68. § (1) Ha a szülő a gyermek veszélyeztetettségét az alapellátások önkéntes igénybevételével megszüntetni nem tudja vagy nem akarja, de alaposan feltételezhető, hogy segítséggel a gyermek fejlődése a családi környezetben mégis biztosítható, a települési önkormányzat jegyzője a gyermeket védelembe veszi.
161. § Ahol jogszabály a) védő-óvó intézkedést említ, azon védelembe vételt...kell érteni.

A vizsgálat megállapítása
	A vizsgálat során megállapítottam, hogy a gyermek védő-óvó ügyében az eljárásra kijelölt jegyző mulasztást követett el, amikor a gyermek további sorsát nem kísérte figyelemmel. Az 1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról ( továbbiakban: Gyvt.) előírása szerint a védő- óvó intézkedés helyett nem alkalmazott védelembe vételt, annak  fenntartásának szükségességét nem vizsgálta felül. A halmozottan sérült gyermek  képzésének érdekében fokozottan figyelni kellett volna, hogy a szülők a gyermek iskolába járatásáról gondoskodjanak, ennek sikertelensége esetén a gyermekvédelmi gondoskodás hatékonyabb formáját ( állami gondoskodás )  kellett volna alkalmazni.
	Az előzményekből látható, hogy a gyermek szülei nem ismerik fel azt, hogy halmozottan sérült gyermeküknek speciális képzésre van szüksége, amit esetleg csak lakóhelyétől távol tudnak biztosítani. Azzal, hogy a szülők ennek igénybevételét teljes mértékben elutasítják, a felajánlott oktatási, képzési lehetőséget sem megfelelő időtartamban veszik igénybe a jövőre nézve gyermekük társadalomba való integrálódását veszélyeztetik. Azzal, hogy a süketnéma gyerek nem tanul meg írni, olvasni, nem ismeri meg a süketnémák által használt egységes jelrendszert a családon kívül kommunikációra képtelenné válik.
	Mivel a gyermekkel az arra hivatott állami szervek  nem foglalkoztak, ezért a Gyvt. hatálybalépése után a kiskorú gyermekvédelmi gondoskodásból kiesett. A Gyvt. előírásai szerint megalakult gyermekjóléti szolgálat azonban tudott a család problémájáról, hiszen "beszélgettek" a szülőkkel. Az alapellátás keretében családgondozást kellett volna végezniük, figyelemmel kellett volna kísérniük a sérült gyermek iskoláztatását, annak elmulasztását jelezniük kellett volna az illetékes jegyzőnek.
	Azzal, hogy a gyermek családjának pénzbeli ellátást nyújtó önkormányzat dolgozói és gyermekjóléti szolgálat családgondozója sem  ismerte fel a kiskorú veszélyeztetettségét, azt nem jelezte a gyermek védelembe vételére jogosult jegyzőnek sérült a kiskorú  szellemi fejlődéshez való joga. [Alkotmány 67.§ (1) ] 

Ajánlások, kezdeményezések:
	Azért, hogy a halmozottan sérült gyermek szellemi fejlődéshez való joga tovább ne sérüljön az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény  20. § (1) és 21.§ (1) bekezdésében nyújtott felhatalmazás alapján felkérem:
1) a Veszprém Megyei Közigazgatási Hivatal Megyei Gyámhivatalának vezetőjét, hogy az illetékes gyermekjóléti szolgálat útján kezdeményezze a kiskorú védelembe vételét.
2) a gyermek ügyében eljárásra kijelölt Várpalota város jegyzőjét arra, hogy a kiskorú védelembe vételét 90 napon vizsgálja felül. Amennyiben a védelembe vétel nem vezetett eredményre úgy a Gytv. 67.§ (1) bekezdése alapján intézkedjen a képzés szempontjából hatékonyabb gyermekvédelmi gondoskodási forma alkalmazásáról.

Budapest, 2000. július 21.

Gönczöl Katalin