OBH 1/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss A.

Tárgy: Közszolgáltató eljárása
Eljárás megindulása:

A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett levelében leírta, hogy egy  telefonszámlával kapcsolatos problémát szeretett volna elintézni az EPT Rt. ügyfélszolgálatán, ahol nem járhatott el, mert nem volt meghatalmazása a férje nevén lévő telefonnal kapcsolatos ügyintézéshez. Másnap meghatalmazással a birtokában engedték, hogy az ügyben eljárjon. A panaszos alkotmányos jogait sértőnek tartja, hogy minden ügyintézéshez meghatalmazásra van szüksége, holott a készüléket férjével közösen használják, és a telefonkönyvben mindketten benne vannak. A panaszos sérelmezte továbbá, hogy egy előfizetői állomás csak egy személy nevén lehet.

A panasz alapján vizsgálatot folytattam le.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

2. A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. tv.:

222. § Képviseleti jogot - a törvényen, a hatósági rendelkezésen és az alapszabályon alapuló képviseleten felül - a képviselőhöz, a másik félhez vagy az érdekelt hatósághoz intézett nyilatkozattal (meghatalmazás) lehet létesíteni.

223. § (1) A meghatalmazáshoz olyan alakszerűségek szükségesek, amilyeneket jogszabály a meghatalmazás alapján kötendő szerződésre előír. Az általános meghatalmazás csak írásban érvényes.
(2) A meghatalmazás eltérő kikötés hiányában visszavonásig érvényes; visszavonása jóhiszemű harmadik személy irányában csak akkor hatályos, ha azt vele közölték. A visszavonás jogáról érvényesen nem lehet lemondani.
(3) A meghatalmazás bármelyik fél halálával megszűnik.

3. A távközlésről szóló 1992. évi LXXII. tv.:

8. § (1) Az előfizetői szerződés alapján a szolgáltató - legfeljebb harminc napon belül - a hálózatához kapcsolódó állandó vagy mozgó szolgáltatás-hozzáférési pontot létesít, amelyen az előfizető a hálózaton nyújtott távközlési szolgáltatásokat a szerződés időtartama alatt bármikor igénybe veheti.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:

A közcélú szolgáltatók szerződéskötési kötelezettség mellet nyújtják szolgáltatásaikat. A közszolgáltatók, így a telefontársaságok által kötött szerződések esetében az általános szerződési feltételeket jogszabályi előírások és a közszolgáltató üzletszabályzata tartalmazza. A telefontársaságok általános szerződéskötési gyakorlata, hogy egy hozzáférési pont -előfizetői állomás - tekintetében csak egy természetes, illetve jogi személlyel szerződnek. Együttélő családtagok esetén a távközlési szolgáltatás egyedi igénybevételének lehetősége az adott lakáson belül több hozzáférési pont létesítésével biztosított. Azt, hogy a telefontársaság egyetlen személlyel köt szerződést, így a hozzáférési pont egy személy nevére kerül, és az előfizetői állomással kapcsolatos ügyintézés során teljes jogkörrel csak ez a személy, illetve ennek meghatalmazottja járhat el, az indokolja, hogy a szolgáltatóval szemben álló több szerződő fél között kialakuló esetleges vitának, ellentétnek a közszolgáltató ne válljon a részesévé. Azt tehát, hogy a telefontársaságokkal szemben egyetlen előfizető álljon és feleljen az esetleges szerződésszegésekért célszerűségi szempontok teszik szükségessé. Ha ugyanis egyetlen előfizetői állomás tekintetében több személlyel szerződne a szolgáltató, akkor az érintett személyek közötti vita vagy megromlott viszony jelentősen megnehezítené a szolgáltató számára a hozzáférési pontok létesítését, fenntartását és üzemeltetését.
Ami a panaszos által felvetett, ügyintézéssel kapcsolatos problémát illeti, a házastárs vagy más személy előfizetői állomással kapcsolatos ügyintézéséhez szükséges meghatalmazás kiváltható az ún. ügyfélkártyával. Az ügyfélkártyát annak tulajdonosa más személy birtokába adhatja, aki - ez lehet a nem  előfizetői statusban lévő házastárs vagy bármely családtag - azzal a telefonnal kapcsolatos ügyintézés során teljes jogkörrel eljárhat. Mindezek alapján a telefontársaságok ezen gyakorlatával kapcsolatban alkotmányos jogok sérelmét, alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg.

Budapest, 2000. április 11.

Gönczöl Katalin