OBH 9296/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása

Panaszos az országgyűlési biztos hivatalához intézett beadványában  sérelmezte, hogy a Püspökladányi November 7. MgTsz. mellett működő földkiadó bizottság (földkiadó bizottság) 1888/1993. számú  határozatát az - FM Hajdú-Bihar Megyei Földművelésügyi Hivatal (FM Hivatal)  által hozott - FH 37/1994. számú határozatával megsemmisített és új eljárást elrendelő határozatát követően, az új eljárásban hozott 0664-es iktatószámú és 1995. április 6-án kelt földkiadó bizottsági határozata ellen benyújtott fellebbezést az FM Hivatal nem bírálta el.

Mivel a rendelkezésemre álló információk alapján a jogbiztonság (Alkotmány 2. § (1) bekezdés) valamint a jogorvoslathoz való jog (Alkotmány 57. § (5) bekezdés),  megsértésére lehetett következtetni, vizsgálatot rendeltem el.
Az ügy tisztázása érdekében rövid úton megkerestem az FM Hivatalt.

Megállapított tényállás

Panaszos fellebbezése alapján - a részaránytulajdonának kiadásáról szóló 1888/1993. számú földkiadó bizottsági határozatot - az FM Hivatal -  az új eljárásra való kötelezés mellett  megsemmisítette a már hivatkozott számú határozatában.

Az új eljárásban a földkiadó bizottság panaszos  részére több határozatot hozott anélkül, hogy későbbi keltezésű határozataival, korábbi határozatait módosította, vagy visszavonta, illetve, kiegészítette volna.

Az új eljárásban a földkiadó bizottság panaszos részére 1995. IV. 6-án kelt  2365/1995. számú határozatával, panaszosnak másokkal együtt osztatlan  közös tulajdonába adta a püspökladányi 0664. helyrajziszámú ingatlant, s ugyanezen a napon 0664/1995. számú határozatával az előzőekben említett helyrajziszámú ingatlanból önálló helyrajziszámú ingatlanként 107,01 aranykorona értéket adott ki. Az 1996.  április 4-én kelt 2897/1996. számú  határozatával a már említett helyrajziszámú ingatlanból szintén önálló helyrajziszámú ingatlanként  adott ki 107,02 aranykorona értéket.

Az FM Hivatal tájékoztatása szerint panaszos - ez utóbbi határozat ellen - fellebbezéssel élt. A fellebbezést a 148-2/1996. ügyszámon vette nyilvántartásba az FM Hivatal.

Az FM Hivatal - a tőle kapott tájékoztatás szerint - ugyan megállapította, hogy az említett földkiadó bizottsági határozatban a földkiadás helyéül nem az 1995. II. 28-án  megtartott sorsolás eredményeként rögzített püspökladányi 0644. helyrajziszámú tábla lett feltüntetve, hanem ettől eltérően helytelenül a püspökladányi 0664. helyrajziszámú tábla lett a határozatban megjelölve. Ugyanis a 0664. helyrajziszámú tábla aranykorona értéket nem képviselő, mindössze 430 m2  térmértékű árok, míg a ténylegesen kisorsolt tábla térmértéke 34,9103 ha, aranykorona értéke pedig 643,46, mely táblából panaszos részére 107,01 aranykorona értékű részarány kiadását határozták el a sorsolás eredményeképpen.

Ennek ellenére, panaszos 1996. IV. 10. napján - a törvényes határidőn belül - benyújtott fellebbezését a  Hivatal nem bírálta el. A Hivatal arról tájékoztatta az országgyűlési biztost annak megkeresésére, hogy  "... a volt püspökaldányi November 7. MgTsz. földkiadó bizottsága 1993-1996. közti időben hozott határozatait a részaránytulajdonosok peres eljárásban megtámadták. A peres ügyek jogerős befejezéséig Hivatalunk a szövetkezet területével összefüggő földkiadó bizottsági ügyekkel nem foglalkozhat."

Jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

Az 1993. évi II. törvény 9. §. (1) bekezdése rögzíti, hogy: " Ha a tulajdonos az 5. § (1) bekezdés szerinti határidőben nem kérte részarány-földtulajdonának kiadását, a földkiadó bizottság nyilvános sorsolással állapítja meg a részarány-földtulajdon fedezetéül szolgáló földrészletet. A földkiadó bizottság a sorsolásról jegyzőkönyvet készít."
E paragrafus (3) bekezdése úgy szól, hogy: "A földkiadó bizottság a földrészlet közös tulajdonba adásáról ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas határozatot hoz."

A tényállás alapján megállapítható volt, hogy a földkiadó bizottság 1888/1993. számú határozatát annak törvénysértő volta miatt, az FM Hivatal jogszerűen semmisítette meg, és ugyancsak jogszerűen utasította a földkiadó bizottságot új eljárás lefolytatására.

A földkiadó bizottság  új eljárásban hozott valamennyi határozata is törvénysértő. A törvénysértést a bizottság azzal követte el, hogy határozataiban nem azt a helyrajziszámot jelölte meg a földkiadás helyéül, amelyet a sorsolás eredményeként rögzítettek, illetve, hogy a panaszost összesen megillető aranykoronában nyilvántartott részaránytulajdonát panaszos részére többször kiadta s, hogy a kiadott határozatok ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre nem alkalmasak.  

A földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény 11. §-ának (3) bekezdése azt rendeli, hogy: "A földkiadó bizottság határozata ellen fellebbezést nyújthat be, akinek a határozat jogát vagy jogos érdekét sérti. A fellebbezést a kézhezvételtől számított nyolc napon belül a megyei földművelésügyi hivatalhoz kell benyújtani."
E paragrafus (4) bekezdése rögzíti, hogy: "A fellebbezést a megyei földművelésügyi hivatal bírálja el. A földkiadó bizottság az FM Hivatal megkeresése alapján a fellebbezés elbírálásához szükséges iratokat véleményével ellátva 15 napon belül megküldi az FM Hivatalnak. A földművelésügyi hivatal a földkiadó bizottság törvénysértő határozatát megsemmisíti és szükség esetén a bizottságot új eljárásra utasítja, illetőleg a megalapozatlan fellebbezést elutasítja."

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. IV. törvény (Áe.) 15. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy: "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."
Az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) ÁB. számú határozatának indokolásában elvi éllel szögezte le:  

Az államigazgatási eljárást szabályozó törvények nem biztosítanak sem jogorvoslati lehetőséget, sem más hatékony jogi eszközt – még a kérelemre indult eljárásokban sem – az ügyfélnek arra, hogy a közigazgatási határozat meghozatalát – a jogszabályokban előírt elintézési határidő huzamos idejű elmulasztása okán – kikényszeríthesse. 

Nincs alanyi joga a kérelmezőnek arra, hogy a közigazgatás hallgatása esetén ügyének eldöntése érdekében valamilyen jogorvoslattal élhessen. A döntés hiánya miatt nem nyújthat be fellebbezést, s nem kérhet bírósági felülvizsgálatot sem. Ezen jogorvoslati eszközök igénybevételét ugyanis a törvények – kiemelten az Áe. 62., 71. és 72. §-ai – csak a már meghozott határozat megtámadása céljából teszik lehetővé.

Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás – adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama – előre kiszámítható legyen. 
Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. Az ügyfélnek ugyanakkor alapvető érdeke fűződik e döntés mielőbbi meghozatalához.

A vizsgálat megállapította, hogy az FM Hivatal a hozzá benyújtott fellebbezést az idézett törvényhely szerinti 30 napon belül, azaz 1996. V. 10. napjáig el kellett volna elbírálnia. A Hivatal  a fellebbezést azonban még nem bírálta el.

A rendelkezésre álló iratok és az FM Hivatal  tájékoztatása alapján a vizsgálat megállapította, hogy a Hivatal a fellebbezést - az Áe. szerinti érdemi határozat meghozatalára nyitva álló 30 napos ügyintézési határidőt figyelmen kívül hagyva - nem bírálta el, nem hozott határozatot, megsértve ezzel az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt - "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam" - rendelkezéséből folyó jogbiztonság alkotmányos elvét. Ez az eljárás ugyanakkor sérti a panaszos Alkotmányban rögzített jogorvoslathoz való jogát (Alkotmány 57. § (5) bekezdés) is, és így alkotmányos visszásságot okoz.

Ajánlás

Az alkotmányos visszásság megszüntetése érdekében a következő ajánlást teszem.
Állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 21. § (1), (2), (3) bekezdéseire hivatkozással felkérem Hivatalvezető Urat, panaszos által támadott első fokú közigazgatási határozat haladéktalan elbírálását, továbbá arra, hogy ajánlásom tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve megtett intézkedéséről  ajánlásom kézhezvételétől számított 30 napon belül a másodfokú közigazgatási határozat egy példányának megküldésével tájékoztatni szíveskedjék.

Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, illetve a Hajdú-Bihar Megyei Földművelésügyi Hivatal vezetőjét is tájékoztattam.

Budapest, 1998. június 11.

Gönczöl Katalin