OBH 9260/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Csóré Erika

Az eljárás megindulása:

A panaszos sérelmezte a vámhivatal dolgozóinak azon intézkedését, mely szerint az általa szabályosan vásárolt, Opel Vectra 1,7 D típusú személygépkocsit 1996. augusztus 2-án lefoglalták és azóta nem kapta vissza.
A panasz szerint csempészet bűntette miatt indult büntetőeljárásban került sor a gépkocsi lefoglalására. Az eljárás a Vám- és Pénzügyőrség Budapesti V-VIII. kerületi Nyomozó Hivatalánál indult 440/1996. bü. szám alatt, majd a nyomozást a 315/1996. bü. szám alatt a Bács-Kiskun Megyei Vám- és Pénzügyőrség Nyomozó Hivatala folytatta. A lefoglalást foganatosító vámhivatali dolgozók panaszossal közölték, hogy gépkocsiját szakértővel megvizsgáltatják, majd 30-60 nap elteltével a gépkocsit részére visszaadják. Erre azonban nem került sor.

Érintett alkotmányos jog:

Jogállamiság és jogbiztonság elve. (Alk. 2. § /1/ bek.)

Alkalmazott jogszabályok:

- A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény 101. ~ (1) bek. szerint: ''A hatóság lefoglalja azt a dolgot, amely
a) tárgyi bizonyítási eszköz,
b) a törvény értelmében elkobozható, vagy
c) amelynek a birtoklása jogszabályba ütközik."

A 102. ~ (1-2) bek. így szól: "(1) A lefoglalást meg .kell szüntetni, mihelyt arra az eljárás érdekében nincs szükség. A lefoglalás megszüntetése helyett a más jogszabályban meghatározott módon kell eljárni, ha a lefoglalt dolog birtoklása jogszabályba ütközik.
(2) A lefoglalás megszüntetése esetén a lefoglalt dolgot annak kell visszaadni, akitől lefoglalták; a terheltnek, illetőleg annak, aki azt tőle átvette, azonban csak akkor lehet kiadni, ha kiadása iránt más nem jelentett be alaposnak látszó igényt, vagy ilyen igény az eljárás adataiból nem tűnik ki. Az utóbbi esetben a dolgot annak kell kiadni, aki a tulajdonjogát kétséget kizáró módon igazolta."

- A törvény 148. § szerint: "(1) Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, emiatt panasszal élhet...
(3) A hatóság határozata vagy intézkedése elleni panasznak - ha a törvény kivételt nem tesz - nincs halasztó hatálya. Kivételesen indokolt esetben a hatóság a határozat vagy az intézkedés végrehajtását a panasz elbírálásáig felfüggesztheti...
(5) Ha a hatóság a panasznak nem ad helyt, az iratokat huszonnégy órán belül a panasz elbírálására jogosult ügyésznek, illetőleg a felettes ügyésznek köteles nyilatkozatával együtt megküldeni. Az ügyész, illetőleg a felettes ügyész a panaszt nyolc napon belül elbírálja.
(6) A panaszt akkor is el lehet utasítani, ha elkésett, vagy nem jogosulttól származik.
(7) A panasz elbírálásáról a panasztevőt - határozat hatályon kívül helyezése, illetőleg megváltoztatása esetén pedig azokat is, akikkel a határozatot közölték - értesíteni kell."

A vizsgálat megállapításai:

A panasz alapján megkerestem a Vám- és Pénzügyőrség Országos Parancsnokát és kértem szíveskedjék felülvizsgáltatni, hogy a panaszossal szemben 1996. augusztus 2-án végrehajtott lefoglalás, majd a lefoglalás fenntartása, illetve az eljárás elhúzódása indokolt volt-e, esetleg történt-e mulasztás az ügyben. Kértem továbbá, hogy ha vizsgálata eredményeként mulasztást állapít meg, tegye meg a szükséges intézkedéseket.
Országos parancsnok úr a kért vizsgálatot elvégeztette és a parancsnokság rendészeti főigazgatója a következőket állapította meg:
A Vám- és Pénzügyőrség Fővárosi Nyomozó Hivatala rendelt el nyomozást ismeretlen tettes ellen, csempészet miatt, mert alapos gyanú merült fel arra, hogy a budapesti telephellyel rendelkező SZYNKRO Kft. a budapesti 1. számú Vámhivatalnál valótlan adatokat tartalmazó, hamis számla benyújtásával vámkezeltetett 8 db gépkocsit. Ezek között szerepelt a panaszos által megjelölt Opel Vectra 1.7 D gépkocsi, melyet - a Fővárosi Nyomozó Hivatal 1996. július 23-án kelt határozata alapján - a Somogy Megyei Nyomozó Hivatal foglalt le 1996. augusztus 2-án. A lefoglalás helyszínen hagyás mellett történt. A lefoglalást a panaszos nem kifogásolta.
A lefoglalás napján a panaszost tanúként kihallgatták. Ekkor megnevezte azt a személyt, akinek a pécsi piacon bejelentette vásárlási szándékát a szóban forgó gépkocsira.

A panaszos 1997. január 7-én azzal a kérelemmel fordult a Bács-Kiskun Megyei Nyomozó Hivatalhoz, hogy részére adják ki a Iefoglalt, általa vásárolt gépkocsit. A kérelmet a nyomozó hivatal elutasította arra hivatkozva, hogy a gépkocsi tárgyi bizonyítási eszköz, illetve a lefoglalás fenntartására az eljárás érdekében szükség van. A döntés ellen a Iefoglalást szenvedő panasszal élt, de azt a kecskeméti városi ügyészség elutasította, vagyis a lefoglalást és annak fenntartását indokoltnak és szükségszerűnek ítélte meg.

A panaszban érintett gépkocsit országba beléptető személy gyanúsítotti kihallgatására 1997. március 12-én került sor. Azért csak ekkor, mert tartózkodási helye nem volt ismert a nyomozó hivatal előtt. A gyanúsított kihallatása során tisztázódott, hogy a panaszos a csempészet elkövetésében nem vett részt.

A nyomozati iratokat - ismételt panasz alapján - a Bács-Kiskun Megyei Főügyészség is megvizsgálta és felhívta a nyomozó hivatal figyelmét arra, hogy ha a IefogIalást szenvedő személye tekintetében nem merül fel bűncselekmény elkövetésének alapos gyanúja, a kocsit számára ki kell adni. Erre tekintettel 1997. május 6-án a gépkocsi lefoglalását megszüntette a nyomozást végző szerv. A megszüntető határozatot a panaszos május 8-án vette át, így ettől az időponttól rendelkezett a gépkocsival.

A vizsgálat eredménye alapján megállapítottam, hogy az ügyben eljárt Vám- és Pénzügyőrség Nyomozó Hivatalai a Be. vonatkozó rendelkezései alapján folytatták az eljárást.
A Be. szerint került sor a panasszal érintett gépkocsi lefoglalására, illetve a lefoglalás fenntartására, majd megszüntetésére. Az eljárás során előterjesztett kérelmek, panaszok elbírálása is megfelelt az előírásoknak.
Az igaz, hogy a nyomozás időben elhúzódott, de ez nem tekinthető indokolatlannak, mivel az ügyben bűncselekmény elkövetésével gyanúsítható személy tartózkodási helye ismeretlen volt, annak felkutatása időt vett igénybe.
Megállapítottam azt is, hogy a gyanúsított tartózkodási helyének ismertté válásáig a nyomozó hivatal nem dönthetett arról, hogy a panaszostól lefoglalt gépkocsi lefoglalásának megszüntetése megalapozott-e vagy sem.

A Be. a bűncselekmény gyanújával kapcsolatos adatok értékelését a nyomozó hatóságok (rendőrség, vám- és pénzügyőrség nyomozó hivatala, ügyészség), vádemelés esetén a bíróság feladatává teszi.
Az országgyűlési biztos nem értékelheti az eljárásjogi rendelkezéseknek megfelelően lefolytatott nyomozás során felmerült bizonyítékokat, nem állapíthatja meg a bűncselekmény alapos gyanúját, vagy annak hiányát, nem rendelheti el a nyomozás megszüntetését és nem mondhatja ki senki ártatlanságát. Az országgyűlési biztos hatásköre alkotmányos visszásság esetén áll fenn. A vizsgált panasz tárgyában azonban nem merült fel alkotmányos visszásság. Ezért a vizsgálatot befejeztem, ajánlással nem éltem.
Összességében egyébként a panaszos sérelme megoldódott, mivel a gépkocsi lefoglalása 1997. május 6-án megszűnt t, május 8-ától pedig rendelkezhetett a gépkocsi sorsáról.

Budapest, 1997. augusztus 12.

Dr. Polt Péter