OBH 9192/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Horváth Judit

A vizsgálat megindítása

Panaszos a szomszédjában folyó lakatosipari tevékenységet, az ezzel járó zajhatást, valamint az engedély nélküli építkezést kifogásolta. Panaszában sérelmezte, hogy a több éve folyó ügyben a polgármesteri hivatal eljárása nem vezetett eredményre. Mivel a panasz összefüggésbe hozható az Alkotmány 70/D. § (1) bek-ben biztosított, a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joggal, a beadvány vizsgálatát az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdése ( továbbiakban Obtv.) alapján megindítottam. Az Obtv. 18. § (3) bekezdése alapján felkértem a Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy az ügyben vizsgálatot folytasson.

A megállapított tényállás

A családi házas környéken 1995 - ben kezdődött a lakatosipari tevékenység hatósági engedély nélkül, az eredetileg gépkocsi és tüzelő tárolónak épült helyiségekben. A vállalkozó telephely engedéllyel nem rendelkezett. A jegyző a vállalkozó kérésére a gépkocsitárolót lakatosműhellyé minősítette át. Ez ellen panaszos fellebbezéssel élt. A hatóság a határozatát saját hatáskörben visszavonta és fennmaradási engedély benyújtására kötelezte a vállalkozót. A melléképület tetőterének valamint a lakatosműhelynek rendeltetéstől eltérő használatát megszüntette. Egyidejűleg kötelezte a vállalkozót, hogy az engedély nélkül épített nyitott szint bontsa le. Ezt a határozatot a  vállalkozó megfellebbezte. Közben az engedély nélküli ipari tevékenységet tovább folytatták, ezért végrehajtási bírságot szabott ki a hatóság. 1996. októberében helyszíni ellenőrzést tartottak, és megállapítást nyert, hogy az ingatlanon  egy betéti társaság folytat vasszerkezeti tevékenységet. A Bt. a szükséges szakhatósági engedélyeket nem tudta bemutatni. A társaság képviselője nyilatkozatot tett, hogy az engedélyek beszerzéséig nem folytatnak lakatos tevékenységet. A polgármesteri hivatal a jogszabálysértő tevékenységről értesítette az illetékes szakhatóságokat azzal, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket. Az ellenőrzés során a hatósági személyeket az ingatlanra nem engedték be, ezért az ellenőrzés akadályoztatása miatt szabálysértési feljelentést tett a hivatal.
A bontási határozat elleni fellebbezést a Közigazgatási Hivatal elbírálta és megállapította, hogy az első fokú hatóság a tényállást nem kellően tisztázta. Ezév április 29-én kelt határozatával az első fokú határozatot megsemmisítette és az első fokú hatóságot új eljárás lefolytatására kötelezte. Az új eljárást az elsőfokú hatóság ezév szeptember 15-ig nem folytatta le, ezért a Közigazgatási Hivatal vezetője felszólította a jegyzőt az eljárás soron kívüli lefolytatására, egyben felhívta a figyelmét hogy a jövőben tegyen eleget a jogszabályban foglalt határidőkre vonatkozó előírásoknak. A Közigazgatási Hivatal megállapította, hogy panaszos elsősorban nem az engedély nélküli építkezést, hanem az ingatlanon folytatott tevékenységet és az azzal járó zajszintet kifogásolta. Az első fokú hatóság intézkedései következtében ezév áprilisában a betéti társaság a telephelyet felszámolta. Panaszos azonban azóta is többször panasszal élt a jegyzőnél a jogosulatlan iparűzés és ezzel járó zajhatás miatt. A helyszíni ellenőrzések (a legutolsó ezév július 15-én) ezen panaszok indokoltságát nem támasztották alá. A jegyzőkönyv tanúsága szerint  jogosulatlan tevékenységet az ingatlan tulajdonosa nem végez. Ezért ezzel kapcsolatban a Közigazgatási Hivatal vezetője intézkedést nem tett.

A vizsgálat megállapításai

A Közigazgatási Hivatal vizsgálata és a rendelkezésre álló iratok alapján megállapítottam, hogy a polgármesteri hivatal eljárása során ellentmondásos intézkedéseket tett. A tényállást nem kellően tisztázta, valamint a másodfokú hatóság  határozatát nem hajtotta végre - az államigazgatási eljárásról szóló többször módosított  és kiegészített 1957. évi IV. törvényben foglalt - határidőben. Ezzel megsértette az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében rögzített jogbiztonság elvét. A jogbiztonság magában foglalja azt a követelményt, hogy a hatóságok a jogszabályok előírásainak  megfelelően járjanak el.
Mivel a felügyeleti szerv az alkotmányos visszásságot saját hatáskörében orvosolta azzal, hogy az új eljárás soron kívüli lefolytatására kötelezte a jegyzőt, az ügyben ajánlással nem élek.

Budapest, 1997. szeptember 23.

Dr. Polt Péter