OBH 9102/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása

Morvayné Bajai Zsuzsanna a Nagycsaládosok Országos Egyesülete elnökhelyettese /Budapest, 1056. Március 15. tér 8./ beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert véleménye szerint több jogszabály hátrányosan befolyásolja a gyermekes szülők helyzetét, ezzel hátrányos megkülönböztetés valósul meg a gyermekes állampolgárokra nézve.

1./ A társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. tv. és végrehajtására kiadott 89/1990. /V.1./ MT rendelet, valamint a családi pótlékról és a családok támogatásáról, a végrehajtásáról szóló 68/1995. /VI.17./ Korm. rendelet.
Nevezetesen  a vonatkozó rendelkezések szerint a korábbi gyed és a jelenlegi gyes szabályok az ellátás folyósítása mellett más-más munkavégzési lehetőséget biztosítanak.
A biztosított saját betegsége miatt hosszabb ideig veheti igénybe a keresetpótló táppénzt, mint gyermeke betegsége miatti keresőképtelensége esetén.
A 10 évesnél idősebb beteg gyermek ápolására /kivétel 14 éves korig a vörheny beteg gyermek ápolása/,  nem jár táppénz.
A szülési szabadság idejére csak 24 hétig jár táppénz arányos ellátás.
A táppénz folyósítása jövedelem határtól független kereset arányos ellátás, míg a gyes jövedelemfüggő.
Amennyiben a vér szerinti apa kényszerül  a gyes igénybevételére /az anya akadályoztatása, vagy kiesése miatt/, hátrányosabb helyzetbe kerül, mert megfelelő biztosítási előzménnyel is csak az öregségi nyugdíj legkisebb összegénél is kisebb nettó ellátásra, jövedelemtől függő gyesre jogosult. A panaszos szerint az apák esetében méltányossági alapon működik a jogosultság biztosítása. 
Az 1996. április 14. után született gyermekek után a vonatkozó rendelkezések szerint már nem jár gyed, illetőleg a gyed intézménye megszűnik. A panaszos az Alkotmánybíróságtól kérte a fenti diszkriminatív rendelkezések megsemmisítését, választ azonban még nem kapott. 

2./ A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény, valamint a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. tv. szabályaiban is a gyermekes munkanélküliek pénzellátási rendszerében hátrányos megkülönböztetés található.

3./ A panaszos véleménye szerint a normatív gyermek- és családsegélyezés elégtelen volta, ill. a gyermek jogi egyezmény előírásai következetes alkalmazásának hiányában hovatovább tömegessé válik a válság sújtotta térségekben és a drágább fenntarthatóságú lakónegyedekben élő gyermekes családok körében a lakásfenntartással kapcsolatos fizetnivalók elmaradása folytán a kilakoltatás. Az ilyen esetek igen nagy hányadában a szülők nem képesek megnyugtatóan, ill. a gyámhatóság által is elfogadott módon elhelyezni a gyermekeket, akik így gyermekotthonba kerülnek. 
	
4./ Továbbiakban a panaszos szerint az a tény, hogy a kiskorú gyermek nem szerepel a szülő személyi igazolványában és útlevelében, valamint az, hogy a szülői felügyeletet gyakorló szülő(k) és az apa neve sem szerepel a kiskorú gyermek irataiban, jogalkalmazói bizonytalanság forrása, s főképp alkalmas a kiskorú gyermek sérelmére cselekmények elkövetésére. 

Érintett alkotmányos jogok

Diszkrimináció tilalma /Alkotmány 70/A.§ (1-3) bekezdés.

Alkalmazott jogszabályok

A társadalombiztosításról szóló l975. évi II. tv. /T./ és a végrehajtására kiadott 89/1990./V.1./ MT /R./ rendelet.

T. 17. § (1) Táppénzre jogosult az, aki a biztosítás tartama alatt, vagy annak megszűnését követő első, második, harmadik napon keresőképtelenné válik. 
T. 18. § Keresőképtelen.
a/ aki betegsége miatt munkáját nem tudja ellátni;
b/ aki terhessége, illetőleg szülése miatt nem tudja munkáját ellátni és terhességi-gyermekágyi segélyre nem jogosult;
c/ az anya, ha kórházi ápolás alatt álló egyévesnél fiatalabb gyermekét szoptatja;
d/ az anya vagy az egyedülálló apa, ha egyévesnél fiatalabb beteg gyermekét ápolja;
e/ az a szülő, aki egyévesnél idősebb, de tízévesnél fiatalabb beteg gyermekét ápolja.

R.26.§ (1) Keresőképtelen az is, 
a/ akit kórházba /klinikára/ bármilyen ok miatt felvettek,
b/ aki tizennégy évesnél fiatalabb vörhenybeteg gyermeket otthon ápol,
c/ akit közegészségügyi okból foglalkozásától eltiltanak, és más beosztást nem kap, vagy akit közegészségügyi okból hatóságilag elkülönítenek, továbbá aki járványügyi, illetőleg állategészségügyi zárlat miatt munkahelyén megjelenni nem tud, és más munkahelyen /munkakörben/ átmenetileg sem foglalkoztatható.
(2)  Vörhenybeteg gyermek ápolása címén táppénz esetenként legfeljebb huszonkét napon át jár.

T. 19. § (1) Táppénz a keresőképtelenség tartamára jár, legfeljebb azonban
a/ egy éven át;
b/ egyévesnél fiatalabb gyermek szoptatása, illetőleg ápolása címén a gyermek egyéves koráig;
c/ egyévesnél idősebb, de háromévesnél fiatalabb gyermek ápolása címén évenként és gyermekenként nyolcvannégy naptári napon át;
d/ háromévesnél idősebb, de hatévesnél fiatalabb gyermek ápolása címén évenként és gyermekenként negyvenkettő, egyedülállónak nyolcvannégy naptári napon át;
e/ hatévesnél idősebb, de tízévesnél fiatalabb gyermek ápolása címén évenként és gyermekenként tizennégy, egyedülállónak huszonnyolc naptári napon át.
T. 23.§ (1( Terhességi-gyermekágyi segély annak jár, aki a szülést megelőzően két éven belül 180 napon át biztosított volt, és
a/ a biztosítás tartama alatt vagy a biztosítás megszűnését követő negyvenkét napon belül szül, vagy
b/ a biztosítás megszűnését követő negyvenkét napon túl táppénz, illetőleg baleseti táppénz folyósításának az ideje alatt vagy a folyósítás megszűnését követő huszonnyolc napon belül szül. 
(2) A terhességi-gyermekágyi segély a szülési szabadságnak megfelelő időtartamra jár.
T. 17. § (1) Táppénzre jogosult az, aki a biztosítás tartama alatt, vagy annak megszűnését követő első, második, harmadik napon keresőképtelenné válik.
T. 25. § (1) A terhességi gyermekágyi segély a napi átlagkereset 70 %-a, ha a szülő nő a szülést megelőző két éven belül legalább 270 napon át biztosított volt. Ennél kevesebb, de legalább 180 napos biztosítási idő esetén a terhességi-gyermekágyi segély a napi átlagkereset 60 %-a.
(2) A terhességi-gyermekágyi segély alapjául szolgáló naptári napi átlagkeresetet a táppénzre vonatkozó rendelkezések szerint kell megállapítani, ha a biztosított gyermekgondozási díj, illetőleg gyermekgondozási segély folyósítása alatt szül, vagy a 22. § (1)-(2) bekezdése szerint meghatározott időszakban legalább 180 napi keresettel rendelkezik.
(3) A (2) bekezdésben nem említett biztosított terhességi-gyermekágyi segélyének alapját képező naptári napi átlagkeresetét - a 22. § (1)-(2) bekezdésétől eltérően - a szülés napját megelőző két éven belül, de az ellátás igénybevételét közvetlenül megelőző 180 naptári nap alatt elért kereset alapján kell megállapítani. Ha a biztosított a szülést megelőző két éven belül nem rendelkezik legalább 180 naptári nap keresettel, a terhességi-gyermekágyi segély napi összegét a jogosultság kezdő napján érvényes minimális bér kétszerese harmincad részének figyelembevételével kell megállapítani. Ha azonban a biztosított tényleges, illetőleg szerződés szerinti keresete a minimális bér kétszeresét nem éri el, a naptári napi keresetet a tényleges kereset figyelembevételével kell megállapítani.

A családi pótlékról és a családi támogatásról szóló 1990. évi XXV. tv. és a  végrehajtására kiadott 68/1995. /VI.l7./ Korm. rendelet.
T.1. § (1) Családi pótlékra - amennyiben nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik - a Magyar Köztársaság területén tartózkodó magyar állampolgár, az állandó tartózkodásra jogosító személyazonosító igazolvánnyal rendelkező bevándorolt, vér szerinti, örökbekfogadó és nevelőszülő /a továbbiakban: szülő/ jogosult, ha háztartásában gyermeket nevel és a családnak - az e törvényben foglalt kivételekkel - a tárgyévet megelőző naptári évben az egy főre jutó havi jövedelme az 5. §-ban rögzített jövedelemhatárokat nem haladja meg.
(5) A családi pótlékra való jogosultság (1) bekezdésben meghatározott jövedelmi korlátjának mértékéről az Országgyűlés az éves költségvetésről szóló törvény elfogadásával egyidejűleg dönt. 

T. 13/A. § (1) bekezdésében említett szülőt gyermekgondozási segély illeti meg
a/ a gyermeke harmadik életévének betöltéséig, ha a családban a jogosultsági év kezdő napját megelőző naptári évben az egy főre jutó havi nettó jövedelem nem haladja meg az 5. § (1) bekezdés b/ pont szerinti felső jövedelemhatárt, egyedülálló esetén az 5. § (4) bekezdés szerinti értékhatárt;
b/ a tartósan beteg, testi vagy értelmi fogyatékos gyermeke tizedik életévének betöltéséig.
(3) A gyermekgondozási segély folyósításának időtartama szolgálati időnek minősül.
T. 13/B. § (1)   Nem jár gyermekgondozási segély a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló  1993. évi III. törvény 4.§-a (1) bekezdésének g/ pontjában felsorolt rendszeres pénzellátás folyósításának időtartamára, kivéve a gyermekgondozási segély mellett végzett keresőtevékenység után járó táppénzt.
T. 13/D. § A gyermekgondozási segélyt a gyermekkel közös háztartásban élő bármelyik szülő igénybe veheti. Ha az együttélő szülők egyidejűleg több gyermek után lennének jogosultak gyermekgondozási segélyre, a gyermekgondozási segélyt csak az egyik szülő részére lehet megállapítani.
T. 13/E. § A gyermekgondozási segély havi összege - függetlenül a gyermekek számától - azonos az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegével, töredékhónap esetén egy naptári napra a havi összeg harmincad része jár. A gyermekgondozási segélyben részesülő személy az ellátás után 6 % nyugdíjjárulék fizetésére kötelezett. 
T. 13/F. A gyermekgondozási segélyben részesülő személy - a segély teljes összegének folyósítása mellett - a gyermek másfél éves kora után kormányrendeletben meghatározott feltételek szerint kereső tevékenységet folytathat. 
R- 26. § (1) A gyermekgondozási segélyben részesülő a T. 13/F. §-a szerint munkaviszonyban, köztisztviselői jogviszonyban, közalkalmazotti jogviszonyban, munkaviszony jelleg jogviszonyban keresőtevékenységet folytathat, ha munkaideje naponta négy órát nem haladja meg. 
(2) A gyermekgondozási segélyben részesülő személy az (1) bekezdésben foglaltakon kívül egyéb jogviszonyban olyan keresőtevékenységet folytathat, amelynél a munkavégzés otthon történik.
T.13/H. § Az Országos Egészségbiztosítási Pénztár főigazgatója a gyermekgondozási segély folyósítását
a/ engedélyezheti
aa/ a gyermeket nevelő közeli hozzátartozónak, ha a gyermek szülei a gyermek nevelésében tartósan akadályoztatva vannak vagy egyedülálló szülő keresőtevékenységének hiányában a család megélhetése nem biztosítható,
ab/ az ellátás 50 %-ában annak, aki rokkantsági nyugdíjban, baleseti rokkantsági nyugdíjban, rokkantsági járadékban, ápolási díjban, illetve rendszeres szociális segélyben részesül, feltéve, hogy a családban az egy főre jutó havi nettó jövedelem nem haladja meg a 13/A. § (1) bekezdésében meghatározott mértéket;
b/ meghosszabbíthatja
ba/ a gyermek 3 éves koráig, egy alkalommal és legfeljebb 6 hónappal, ha a méltányossági kérelem benyújtását közvetlenül megelőzően a szülő gyermekgondozási segélyben részesült,

bb/ a gyermek általános iskolai tanulmányainak megkezdéséig, legfeljebb azonban a gyermek nyolcadik életévének betöltéséig, ha a gyermek betegsége miatt a gyermekek napközbeni ellátása keretében nem gondozható, feltéve, hogy a gyermek után családi pótlékot folyósítanak,
bc/ a tartósan beteg, testi vagy értelmi fogyatékos gyermek tizennegyedik életévének betöltéséig. 

Megállapított tényállás

1./ A 43/1995./VI.30./ AB határozat szerint az anyasági és gyermektámogatási rendszerbe tartozó, hosszú idő tartamra szóló támogatási forma esetén - különösen, ha abban nincs biztosítási elem - a törvényalkotó jogosult a támogatás egész jogi szabályozást a jogosultság jogalapjára és előfeltételeire is kiható módon akként megváltoztatni, hogy a változás azokra is kihasson, akik a támogatásra már jogot szereztek.
A határozat szerint a fenti kérdéskörben /többek között a panaszos indítványára is/  - ideértve a szociális ellátórendszerre vonatkozó új jogszabályozás egyes részletkérdéseit érintő indítványokat -  az Alkotmánybíróság külön határozatot hoz.

2./ A társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. törvény keresőképtelenség esetén keresetpótló ellátást táppénz formájában biztosít. Keresőképtelenség fogalomkörébe tartozik a gyermek betegsége miatti munkavégzési korlátozottság is, melynek fennállása esetén a gyermek korától függően különböző időtartamra jár a jogosultnak keresetpótló táppénz. Mivel az alapjogviszony a biztosított és a társadalombiztosítás között áll fenn és egyértelműen kedvezményt tartalmaz a törvény a gyermekes biztosított vonatkozásában, nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely az Alkotmány diszkriminációt tiltó rendelkezéseit sértené, illetőleg pozitív diszkriminációt jelent, mely az Alkotmánybíróság több határozata szerint nem alkotmányellenes /9/1990. /IV.25./ AB hat. 211990. /V.4./ AB hat. /
Mint ismeretes a társadalombiztosítási reform keretében uj szabályozások születtek, melyek 1998.január 1-jétől lesznek hatályosak. Ezzel egyidőben hatályát veszti az 1975. évi II. tv. és a végrehajtási rendelete. Az Alkotmánybíróságtól kapott információ szerint  a Nagycsaládosok Országos Egyesülete alkotmányossági vizsgálatot kért a következő törvényekre:
- A társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról,  valamint a szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. tV.
- A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. tv.,
- A magánnyugdíjról és a magánnyugdíj pénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. tv.,
- A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. tv. 
illetőleg
- A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. tv. módosításáról szóló 1997. évi LXXXIV. tv. 
Az Alkotmánybíróság döntést még nem hozott az Egyesület kérelme tárgyában.  

3./ A panasz megállapításával szemben a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról 1991. évi IV. törvény, valamint a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény szabályaiban a gyermekes munkanélküliek pénzellátási rendszerében szintén pozitív diszkriminációs szabály található.

 Míg a megfelelő munkahely fogalma többek között "a munkahely és a lakóhely közötti naponta - tömegközlekedési eszközzel - történő oda és visszautazás ideje  három órát" jelent, addig a "tíz éven aluli gyermeket nevelő nő és a tíz éven aluli gyermeket egyedül nevelő férfi munkanélküli esetében a két órát nem haladja meg. " A pozitiv diszkriminációra tekintettel ez sem alkotmányellenes. 

4./ A panaszos szerint a lakás fenntartással kapcsolatos fizetnivalók elmaradása folytán bekövetkező kilakoltatások végső soron a gyermek gyermekotthonba történő elhelyezését eredményezik, mely megakadályozható lenne a források átcsoportosításával. A fenti problémakörben vizsgálatot folytatok, melynek lezárását követően annak eredményéről a panaszos külön tájékoztatást kap.

5./ A szülők személyi  igazolványába, illetve útlevelébe gyermekeik bejegyzése gyermekvédelmi szempontból nem indokolt.  Korábban - amikor a gyermeket mindkét szülő személyi igazolványába beírták - akkor sem derült ki a bejegyzésből, hogy a gyermek felett ki gyakorolja a szülői felügyeletet. Azt, hogy a másik szülő szülői felügyelete megszűnt, vagy szünetel, azt a gyermeket gondozó szülő vagy más személy okirattal kell igazolja, a személyi igazolvány erre nem lenne alkalmas. /A fiktivált lakcímekkel analóg helyzet alakulna ki, a személy igazolvány nem biztos, hogy a valós helyzetet tükrözné./
Az, hogy a gyermeket nevelési-oktatási intézményből azonos vezetéknevű személyek elvihetik, teljesen életszerűtlen. Minden intézményben a szülőnek, vagy megbizottjának /aki ezt igazolja/ adják ki a gyerekeket és nem "személyi igazolványra."

A beadványban felsorolt helyzetek: a gyereket valaki jogtalanul magánál tartja, stb. gyámhatósági, sőt esetenként büntetőeljárás alapjául szolgálhatnak, de elkövetésüket nem lehet összefüggésbe hozni a szülők személyi igazolványának bejegyzéseivel. 

Az útlevélbe történő bejegyzés teljesen értelmetlen,  ma a gyerekeknek külön útlevelük van, azt csak a szülői felügyeletet gyakorló szülő válthatja ki, a későbbiekben is ő dönti el, hogy gyermeke kivel /másik szülővel, rokonokkal, csoporttal, stb./ utazhat. 

A fenti tényállásra, valamint arra való tekintettel, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 1. §-a szerint az országgyűlési biztos feladata, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja, vagy kivizsgáltassa, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen, nem lehet feladata a jogszabályok magyarázata, értelmezése, törvényességi felülvizsgálata, a panaszos beadványának vizsgálatát lezártnak tekintem.

Budapest, 1997. augusztus 27.

Gönczöl Katalin