OBH 9100/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Az eljárás megindulása:

Panaszos beadvánnyal fordult Hivatalomhoz, melyben kiskorú gyermekével való rendszeres kapcsolattartásának meghiúsulása miatt kért gyámhatósági intézkedés elmulasztását sérelmezte.

A megállapított tényállás:

Panaszos és felesége házasságuk megromlása miatt a városi bíróságtól kérték a házasság felbontását és a gyermek elhelyezését. A bíróság végzésében akként szabályozta Panaszos gyermekkel történő kapcsolattartását, hogy Panaszos jogosult minden hét vasárnapján 9.00 - 11.00. óráig a gyermekkel találkozni az anya mindenkori lakásán. A végzést a bíróság előzetesen végrehajthatóvá nyilvánította. Az illetékes gyámhatóságon az apa többször bejelentette a kapcsolattartás elmaradását, és intézkedést kért. A gyámhatóság 8287-3/1992 sz határozatában Panaszos kapcsolattartás pótlása iránti kérelmét elutasította. Panaszos a döntést megfellebbezte. A fellebbezés során a másod fokú hatóság az első fokú döntést megsemmisítette és az első fokú hatóságot a Panaszos által előterjesztett végrehajtási intézkedésre irányuló kérelmei elbírálására utasította. Az első fokú gyámhatóság a döntést a mai napig nem hozta meg.

Alkalmazott jogszabályok:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 16. §-a értelmében az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló jogorvoslati közigazgatási lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Ugyanezen törvény 21. § a következőképpen rendelkezik: ha a rendelkezésre álló adatok szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az előidéző szerv saját hatáskörben meg tudja szüntetni, az országgyűlési biztos  kezdeményezheti az érintett szerv vezetőjénél a visszásság orvoslását.

Az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. tv. 2. § (1) bekezdése altalános elvként fogalmazza meg azt, hogy a közigazgatási szerveknek eljárásukban érvényre kell juttatniuk a törvényességet, demokratizmust és humanizmust. A közigazgatási szervek feladata, hogy előmozdítsák a jogok érvényesülését és a kötelességek teljesítését. 

A közigazgatási szervnek kötelessége mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hozni. Az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti azt is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz. A fellebbezést annál a közigazgatási szervnél kell előterjeszteni, amely a megtámadott határozatot hozta. A fellebbezésben új tények és bizonyítékok is felhozhatók. A fellebbezést az ügy összes iratával a fellebbezési határidő leteltétől számított nyolc napon belül fel kell terjeszteni a felettes szervhez, kivéve ha a közigazgatási szerv a megtámadott határozatot visszavonja, illetőleg a fellebbezésnek megfelelően módosítja, kijavítja vagy kiegészíti. A fellebbezésről a felettes közigazgatási szerv határoz. A felettes szerv a fellebbezéssel megtámadott határozatot és az azt megelőző eljárást megvizsgálja, tekintet nélkül arra, hogy ki és milyen okból fellebbezett. A vizsgálat eredményeként a határozatot helybenhagyja, megváltoztatja vagy megsemmisíti. A felettes szerv, ha az érdemi határozat hozatalához nincs elég adat, vagy a tényállás további tisztázása szükséges, a határozat megsemmisítése mellett az ügyben első fokon eljárt közigazgatási szervet új eljárásra utasíthatja, vagy a tényállás kiegészítése iránt maga intézkedik.

A házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. tv. célja, hogy a Magyar Köztársaság Alkotmányának megfelelően szabályozza és védje a házasság és a család intézményét, biztosítsa a házasságban és a családi életben a házastársak egyenjogúságát, fokozza a gyermekekért való felelősséget és előmozdítsa az ifjúság fejlődését és nevelését. A törvény 92. §-a kimondja, hogy a gyermekétől különélő szülő joga és kötelessége, hogy gyermekével kapcsolatot tartson fenn, vele rendszeresen érintkezzen (a kapcsolattartás joga). A gyermeket nevelő szülő vagy más személy köteles a zavartalan kapcsolattartást biztosítani. A gyermeknek joga, hogy különélő szülőjével személyes és közvetlen kapcsolatot tartson fenn. A kapcsolattartásra vonatkozó bírósági határozat végrehajtásáról pedig a gyámhatóság gondoskodik.

Az érintett alkotmányos jogok és a vizsgálat megállapításai:

Az Alkotmány 2. §-a kimondja, hogy a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. A jogállamiság megköveteli, hogy az állampolgárnak a törvényekben és a hatóságok által hozott határozatok végrehajthatóságában a bizalma megszilárduljon. A jogállamiság legfontosabb elemét a jogbiztonság képezi. A jogállamiság és a jogbiztonság elvéből fakadnak a fair eljáráshoz szükséges eljárási garanciák. Ezek az eljárási garanciák alapvető fontosságúak az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatósága szempontjából. Csak az eljárási szabályok betartásával működik alkotmányosan a jogszolgáltatás. A jogállamiság keretébe tartozó alkotmányos követelmény a jogerő intézménye is.  A jogerő tiszteletben tartása a jogrend egészének biztonságát szolgálja. Az első fokú gyámhatóság tehát, amikor a másod fokú hatóság határozatának nem tett eleget - nem folytatott le újabb eljárást és az ügyben nem hozott határozatot - megsértette a jogállamiság elvét és alkotmányos visszásságot okozott. Az okozott alkotmányos visszásság súlyát jelen esetben növeli az is, hogy az Alkotmány a 15. § és 16. §-ában kifejezetten az állami szervek feladatává teszi a házasság, a család intézményének és az ifjúság érdekeinek védelmét. A gyermeknek egészséges fejlődése szempontjából nemcsak az anyai gondoskodásra, hanem az apa nevelésére is szüksége van.
A külön élő szülőnek, jelen esetben az apának joga van ahhoz, hogy gyermekével kapcsolatot tartson fenn. A másik szülőnek pedig kötelessége, hogy a kapcsolat tartás lehetőségét biztosítsa, ha ez nem történik meg, a gyámhatóság feladata a kapcsolat tartás megvalósulásához szükséges intézkedések megtétele. Így a gyámhatóság a jogállamiság elvén kívül a család intézményét és az ifjúság érdekeit védő alkotmányos rendelkezéseket is megsértette.

Ajánlás:

A megállapított alkotmányos visszásság orvoslására, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 21. § -a alapján a következő ajánlásokat teszem:

1. Amennyiben az apa és gyermeke közötti kapcsolattartás nem biztosított, kérem a Jegyző Urat, hogy a meghozni elmulasztott határozat pótlásával kötelezze az anyát a bíróság ítéletének végrehajtására.

2. Felkérem a Polgármester Urat, hogy tegyen intézkedéseket a hasonló mulasztások jövőbeni elkerülése érdekében.  

Az 1993. évi LIX. tv. 21. § (2) bekezdése szerint az érintett szerv az ajánlás tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésekről az ajánlás kézhezvételétől számított harminc napon belül tájékoztatja az országgyűlési biztost.

Budapest, 1997. október 20.

Gönczöl Katalin