OBH 9062/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Horváth Judit

A vizsgálat megindítása

A panaszos azt sérelmezte, hogy a MATÁV beruházási hozzájárulás megfizetésére kötelezte, holott már 1974 óta rendelkezik távbeszélő állomással, amelyért akkor 4.000-Ft-ot fizetett.
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogbiztonsághoz, valamint a 13. § (1) bekezdésében rögzített tulajdonhoz való jog érintettsége miatt az ügyben vizsgálatot indítottam.
Tájékoztatást kértem a MATÁV Budai Igazgatóságának vezetőjétől, valamint a MATÁV vezérigazgatójától. Megkeresésemnek mindketten határidőben eleget tettek.

A megállapított tényállás

A panaszos 1974 óta rendelkezik távbeszélő állomással, az üzembehelyezésért az akkori  Távbeszélő díjszabási  rendelkezések értelmében, beruházási hozzájárulást még nem, csak szerelési költséget kellett fizetnie.
A panaszos 1991-ben elköltözött, ezzel egyidejűleg a távbeszélő -állomás áthelyezését kérte. Az új lakásban távbeszélő-állomás működött, tehát telefonos lakásból telefonosba költözött. Az áthelyezési igényét az akkor hatálybalévő 16/1987. (V.13.) MT rendelet alapján, beruházási hozzájárulás megfizetése nélkül teljesítették.
A panaszos 1996-ban ismételten áthelyezést kért a jelenlegi lakcímére. A lakásban távbeszélő-állomás nem működött. Ez alkalommal a panaszosnak az áthelyezésért az akkor érvényben lévő belépési díj összegét ( 30.000.Ft+ ÁFA) kellett megfizetnie.

A vizsgálat megállapításai

1978. január 1-től a Távbeszélő-díjszabás módosításáról szóló 9/1977. (XII.20.) KPM rendelet értelmében a távbeszélő-állomás létesítéséért a tényleges költségen, illetve a szerelési díjon felül beruházási hozzájárulást kellett fizetniük a magánszemélyeknek. 
A távközlési beruházási hozzájárulásról szóló 16/1987. (V.13.) MT rendelet szerint - amennyiben korábban még nem fizettek - a távbeszélő-állomás áthelyezéséért beruházási hozzájárulást kell fizetni, kivéve ha az előfizető olyan helyiségbe kérte az áthelyezést, ahol telefon működött. A közcélú távbeszélő szolgáltatás igénybevételéért fizetendő egyszeri belépési díjról szóló 11/1995. (VII.12.) KHVM rendelet, valamint a 84/1995. (VII.12.) Kormányrendelet értelmében az ügyfélnek belépési díjat csak akkor kell fizetnie, ha még nem fizetett beruházási hozzájárulást, vagy belépési díjat. Díjfizetési kötelezettség akkor is terheli az előfizetőt, ha telefonos lakásból telefonos lakásba költözik. A belépési díj a szolgáltatás hozzáférési pontig terjedő kiépítés költségét is magába foglalja, ezen felül szerelési költség nem szedhető. A távközlési szervezetek a beruházási hozzájárulást 2000. június 1-ig kötelesek visszatéríteni azoknak az előfizetőknek, akik előfizetői jogviszonyuk megszűnésekor igazolják, hogy a beruházási hozzájárulást a korábbi jogszabályok szerint megfizették. A befizetett belépési díjat a befizetés napjától számított 5 évig a MATÁV visszafizeti, ha az előfizető az előfizetői szerződését megszünteti. Ez a szabályozás 1997. október 15-től úgy módosult, hogy a MATÁV-nak nem kell visszatéríteni a belépési díjat az 1997. október 15. után kötendő előfizetői szerződések megszűnése esetén. Ezért a MATÁV annak kompenzálására, hogy a belépési díj visszafizetési köztelezettségét eltörölték - noha erre jogszabály nem kötelezte - jelentősen csökkentette a belépési díjak összegét. Továbbá 1997. október 15-től telefonos lakásból telefonos lakásba történő áthelyezés estén a MATÁV akkor sem érvényesíti a belépési díjat, ha korábban nem fizettek beruházási hozzájárulást vagy belépési díjat
A fenti jogszabályok alapján megállapítottam, hogy a panaszos 1974-ben csak szerelési költséget fizetett, tehát 1996-ban az akkor hatályos jogszabályok szerint valóban belépési díjat kellett fizetnie, mivel még előtte nem fizetett sem beruházási hozzájárulást, sem belépési díjat, valamint telefonos lakásból nem telefonosba költözött.
A MATÁV eljárása a jogszabályoknak megfelelt, alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem okozott, ezért további intézkedést nem teszek.

Budapest, 1999. február 4.

Dr. Polt Péter