OBH 9053/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Valach Adrien

Az eljárás megindulása:

A KÉZENFOGVA Összefogás a Fogyatékosokért Alapítvány tette át az állampolgári jogok országgyűlési biztosához panaszos levelét, aki azt sérelmezte, hogy nővérét a borsodivánkai pszichiátriai otthonban gondozzák, ami lakóhelyétől messze van és az utazási költségek miatt csak ritkán tudja meglátogatni. Szeretné, ha hozzá közelebb eső otthonba helyeznék át. Kifogásolta továbbá azt is, hogy pszichiátriai otthonban történik a nővére ellátása, pedig szerinte nem elmebeteg és ezért szükségesnek tartana egy orvosi vizsgálatot. Levelének tartalma szerint testvére egyébként sem önként került szociális otthonba, hanem hozzátartozója - fia - kezdeményezésére.

Az ügyben a szabadsághoz és személyi biztonsághoz valamint a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való alkotmányos jogok sérelme veszélyének gyanúja miatt vizsgálatot indítottam. A vizsgálat során 1997. november 7-én a helyszínen, a borsodivánkai pszichiátriai otthonban felkerestük a panaszban megjelölt személyt - mivel nem ő írta a beadványt -, hogy megismerjük véleményét: érte-e őt sérelem alkotmányos jogaival kapcsolatban. Az otthontól beszereztük a vonatkozó iratokat.

A megállapított tényállás

Az érintett személy meghallgatása, elsősorban nagyfokú nagyothallása miatt, nem vezetett eredményre. A rendelkezésemre álló iratanyagból a következő tényállást állapítottam meg.

A panasszal érintett személy - és fia - 1995. május 29-ei keltezéssel írták alá az átmeneti és tartós bentlakásos elhelyezést nyújtó intézménybe való felvételhez előírt kérelmet és adatlapot, melyet a kazincbarcikai Polgármesteri Hivatal Társadalompolitikai Osztályán 1995. június 29-én iktattak. A kérelem szerint a felvételt a borsodivánkai pszichiátriai betegek otthonába, határozatlan időtartamra kérték. Az 1995. június 26-án készített pszichiátriai szakvélemény dementia senilis diagnózist valamint a panasszal érintett személynek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége tartós hiányát állapította meg, melyre tekintettel pszichiátriai otthoni beutalását és cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezését javasolta. A pszichiátriai szakvélemény alapján a kazincbarcikai gyámhatóság 1995. október 11-én 21.241-4/1995. számú határozatával a panasszal érintett személy részére fiát "elmeszociális otthoni elhelyezésének intézése ügyében való törvényes képviselet ellátására" eseti gondnokul rendelte ki. A panasszal érintett személy és gondnoka kérelmére a kazincbarcikai polgármester 1995. október 31-én 14.575/1995. számú határozatával döntött a borsodivánkai Pszichiátriai Betegek Otthonába való beutalásról. A beutalás ellen jogorvoslattal nem éltek. Ezt követően a panasszal érintett személyt a Kazincbarcikai Városi Bíróság 8.P.20.871/1995/7. számú, 1996. május 17-étől jogerős ítéletével cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezte. Kazincbarcika Város Jegyzője 14.804-5/1996. számú határozatával 1996. szeptember 20-án az eseti gondnokot felmentette és egyidejűleg gondnokul rendelte ki.

A szociális ellátásokról és a szociális igazgatásról szóló 1993:III.tv. 113/A. §-ában, 1997. január 1-jétől előírt, a pszichiátriai otthonban történő ellátások szükségességének, illetőleg más intézménybe történő áthelyezések indokoltságának kétévenkénti szakértői bizottsági felülvizsgálatára a borsodivánkai pszichiátriai betegek otthonában 1997. november 7-éig még nem került sor.

Alkalmazott jogszabályok

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
(2) Az országgyűlési biztos az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az (1) bekezdésben megjelölt feltételek fennállása esetén hivatalból is eljárhat.

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről 

16. § (1) Cselekvőképtelen az is, akit a bíróság cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezett.
(2) Cselekvőképességet kizáró gondnokság alá a bíróság azt a nagykorú személyt helyezi, akinek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége – elmebeli állapota vagy szellemi fogyatkozása miatt – állandó jelleggel teljesen hiányzik.
(4) A gondnokság megszüntetésével a cselekvőképtelen személy cselekvőképességét visszanyeri.

17. § Gondnokság alá helyezés nélkül is cselekvőképtelen az, aki olyan állapotban van, hogy az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége teljesen hiányzik.

18. § (1) A cselekvőképtelen személy jognyilatkozata semmis; nevében törvényes képviselője jár el.

1960. évi 11. törvényerejű rendelet a Polgári Törvénykönyv hatálybalépéséről és végrehajtásáról

8. § A cselekvőképességet érintő gondnokság alá helyezést a gondnokság alá helyezendő személy házastársa, egyeneságbeli rokona, a gyámhatóság és az ügyész kérheti.

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

66. § Ha az életkoruk, egészségi állapotuk, valamint szociális helyzetük miatt a rászorult személyekről az alapellátás keretében nem lehet gondoskodni, a rászorultakat állapotuknak és helyzetüknek megfelelő szakosított ellátási formában kell gondozni.

67. § (2) Ápolást, gondozást nyújtó intézmény különösen az idősek otthona, a pszichiátriai betegek otthona és a fogyatékosok otthona.

68. § (1) Az idősek otthonában elsősorban azoknak a nyugdíjkorhatárt betöltött személyeknek (a továbbiakban: időskorúak) ápolását, gondozását végzik, akiknek egészségi állapota rendszeres gyógyintézeti kezelést nem igényel.
(3) Ha az (1) és (2) bekezdésben említett személy pszichiátriai vagy szenvedélybetegségben szenved, ellátásáról más intézmény keretében kell elkülönítetten gondoskodni.

71. § A pszichiátriai betegek otthonában azoknak a személyeknek az ápolását, gondozását végzik, akik számottevő pszichiátriai kezelést nem igényelnek, nem veszélyeztető állapotúak, nem is rehabilitálhatóak, viszont önálló életvitelre nem képesek és állandó intézeti gondoskodást igényelnek.

93. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások igénybevétele önkéntes, az az ellátást igénylő kérelmére történik. Ha az ellátást igénylő cselekvőképtelen, a kérelmet törvényes képviselője terjeszti elő. A korlátozottan cselekvőképes személy kérelmét törvényes képviselőjének beleegyezésével terjesztheti elő. Ha közöttük a kérelem kérdésében vita van, arról a gyámhatóság dönt.
(2) Ha az önkormányzat rendelete eltérően nem rendelkezik, az ellátás iránti kérelmet
a) a kérelmező a lakóhelye szerint illetékes települési önkormányzat által fenntartott nem bentlakásos intézmény esetében az intézmény vezetőjénél;
b) az a) pontban nem szereplő intézmény esetén a kérelmező a lakóhelye szerinti települési önkormányzat polgármesteri hivatalánál
kell benyújtani.

94. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátás igénybevételét
a) a lakóhely szerint illetékes települési önkormányzat képviselő-testületének (a továbbiakban: beutaló szerv) határozata;
b) a bíróság ideiglenes intézkedést tartalmazó végzése;
c) a bírói ítélet [a továbbiakban a)–c) pont alattiak együtt: beutaló határozat]; illetőleg
d) az önkormányzat rendeletében meghatározott körben az intézményvezető intézkedése
alapozza meg.

105. § (1) A bentlakásos szociális intézményekbe történő beutaló határozatnak tartalmaznia kell, hogy a beutalás határozott vagy határozatlan időre szól.

113/A. § (1) A pszichiátriai betegek otthonában élő személyek esetében a 112. § (3) bekezdése szerinti szakértői bizottság az intézményi elhelyezést követően kétévente felülvizsgálja a jogosult
a) adott intézményben történő további ellátásának szükségességét;
b) más intézménybe történő áthelyezésének indokoltságát.
(2) Ha a szakértői bizottság megállapítása szerint a jogosultat egészségi állapota miatt más intézményben kell gondozni, illetőleg intézményi ellátása a továbbiakban nem indokolt, kezdeményezi a beutaló szervnél, valamint az intézmény vezetőjénél a szükséges intézkedések megtételét.
(3) A beutaló szerv, illetve az intézmény vezetője a szakértői bizottság kezdeményezésének megfelelően 30 napon belül intézkedik.

Az érintett alkotmányos jog

- szabadsághoz és személyi biztonsághoz való jog [Alkotmány 55. § (1)]
- a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog [Alkotmány 70/D. § (1)]

A vizsgálat megállapítása

A panaszos által sérelmezett pszichiátriai otthoni elhelyezés ügyében az alábbiakat állapítottam meg.

1. A panasszal érintett személyt jogerős bírósági ítélet helyezte cselekvőképességet kizáró gondnokság alá. Ezt az eljárást és határozatot az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16.§ (1) és 29. § (1) f) pontja értelmében nincs hatásköröm vizsgálni.

2. Megállapítottam, hogy panaszos pszichiátriai otthoni beutalása a vonatkozó jogszabályi előírások szerint történt. Ebben a kérdésben alkotmányos visszásság nem állapítható meg. 

Mindezekre tekintettel az ügyben ajánlással nem élek.

Budapest, 1998. július 15.

Gönczöl Katalin