OBH 9052/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva
Az eljárás megindulása
	
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdése alapján hivatalból vizsgálatot indítottam a Kisalföld című napilapban 1996. december 11-én megjelent Pokol lesz az életünk című cikkel kapcsolatban. A vizsgálat az Alkotmányban rögzített tulajdonhoz, valamint az egészséges környezethez való alkotmányos jog megsértésének gyanúja miatt indult.
	Az eljárás megindítását követően információt kértem az Önkormányzattól arra vonatkozóan, hogy mennyiben felel meg azon állítás, mely szerint a környezetben lévő érintettek az építkezésről semmiféle előzetes tájékoztatást nem kaptak, illetve arról, hogy a környéken lakók értesültek-e határozattal a tervezett építkezésről, továbbiakban pedig iratok megküldését is kértem. 

A megállapított tényállás

	Az Önkormányzattól kapott tájékoztatás értelmében 1993-95. között elkészült a városon áthaladó 84-es számú fő közlekedési út északi tehermentesítő szakasza. Az 120 millió forint körüli állami beruházás átadása után a létrehozott 5 csomóponton keresztül lehet a várost a főútvonalról megközelíteni. A megközelítő utak egyike a Patak utca, melynek forgalma a főút átadása óta megnövekedett. Az érdekelt lakók közül a Patak utca 1-31, illetve a 2-28 szám alattiak a Polgármestertől helyszíni tájékoztatást kértek. A helyszíni szemlére 1995. szeptember 8-án sor került. Itt részletes tájékoztatás hangzott el a várható útépítésről, forgalomszabályozásról, fák nyeséséről, valamint egyéb kérdésekről. Az elhangzottak rövid összefoglalóját megküldték a lakóközösség képviselőjének, ennek utolsó fejezetében kérték az érdekelt aláírók tájékoztatását.
	A levelet aláírók és az útépítést igénylők között szerepelt az a személy is, aki az újságcikkben említésre került. Vélelmezhető tehát, hogy a helyszínelésen is részt vett, vagy a közös képviselőtől tájékoztatást kapott. Ezen túlmenően az építkezés megkezdése előtt 1996. július 9-én a lakóközösséget a kapura, postaládára kihelyezett TÁJÉKOZTATÓ-val értesítette az Önkormányzat a munkálatokról. A 13 méter széles zárt beépítésű utcán a forgalom elvezetése két irányban, zaj és környezetkárosodás nélkül lehetetlen. Az Önkormányzat ezért vállalkozott az útépítés beütemezésére és az egyirányú forgalom kialakítására. Az ügyben volt egy eredménytelen kivitelezési pályázati kiírás, majd ezt követően a terveket felülvizsgáltatták, szorgalmazták a patakfedés csökkentését, valamint a sebességcsökkentést. A terveket az UTIBER ismételten benyújtotta engedélyezésre. A közvetlen érdekelteket kifüggesztéssel tájékoztatták. 

	A környezetvédelmi tanulmány részeként 1995. augusztus 27-én már végeztettek zajmérést a tervanyaghoz a Patak u. 35. szám előtt. Továbbiakban jelezték, hogy az újságcikk, valamint az újságcikkben érintett ingatlantulajdonos bejelentése alapján 1997. tavaszán - amikor a mértékadó forgalom bekövetkezik - utóvizsgálatot fognak elrendelni az utcában. 
	Az Önkormányzat válaszához mellékelte az Általános Rendezési Terv szöveges és rajzi kivonatát. A rajzos részleten szerepel az egyirányú tehermentesítést szolgáló út szabályozási vonal. A rendezési tervet 1994-ben rendelettel hagyta jóvá a Közgyűlés, előzetesen több lakossági fórumra került sor, valamint a Városházán több héten keresztül a tervanyagokat kiállították.
	A válasz végezetül összegzi, hogy a Patak utca - Selmeci utca összekötő útjainak megépítésére a jóváhagyott ÁRT lehetőséget biztosított. A Patak utca lakói, köztük az újságcikkben említett ingatlantulajdonos is, írásban kérte az átépítést. Erről a  helyszínen lakossági fórumot tartottak. Az engedélyező hatóság a közvetlenül érintetteket határozattal értesítette, a közvetetten érdekelteket a helyben szokásos kifüggesztéssel tájékoztatta. A kivitelezés megkezdése előtt a lakosságot szórólapokkal tájékoztatták. Az 59 millió forint értékű beruházással a Patak utca jelentős részének forgalmi terhelését csökkentették. Az újságcikkben szereplő lakóháznál az előzetes forgalombecslések szerint - az egyirányú forgalom mellett - a zajérték a mértékadó szint alatt marad. Ennek mérését 1997. tavaszára tervezték, melynek alapján kilátásba helyzték a szükséges intézkedéseket. 
	Az út és hídépítés, forgalomtechnikai szabályok, rendezési terv, zajszintmérés, stb. mind olyan ismereteket igényeltek, melyek megvizsgálása és értékelése szempontjából szakértő igénybevételét tette szükségessé. A megbízással felkért szakértővel az ügyet ismertettem, legfőbb feladatát pedig az képezte, hogy a helyszínen tájékozódjon, az Önkormányzatnál iratokat tekintsen meg és mindabból alkossa meg szakértői véleményét. 

	A szakértő a következő megállapításokat tette:

"Szakértői véleményemet a panasszal kapcsolatos iratanyag, valamint az 1998. január 7-9-e közötti helyszínelésem alapján állítottam össze. Helyszínelésem során az építési terület bejárásán kívül tárgyalást folytattam a Panaszossal, valamint a Polgármesteri Hivatal csoportvezetőjével, aki a beruházás felelőse volt az önkormányzatnál. 

1. A beruházás és előzményeinek rövid ismertetése.

A 84. számú főút várost elkerülő szakaszának elkészülte után szükségessé vált a városközpont és a főközlekedési út közötti összeköttetés forgalmi rendszerének kiépítése. A városközpontot  és a 84. számú főutat összekötő szakasz egyik legfontosabb útvonala a Patak utca. A beruházás megvalósulása előtt a Patak utca városközpont és Ikva patak közötti szakasza kétirányú volt. A megnövekedett forgalom miatti elviselhetetlen zajszint, környezetszennyezés és állandó forgalmi dugók miatt szükségessé vált a fenti szakasz egyirányúsítása, emiatt az ellenirányú forgalom más útvonalom történő levezetése (Selmeci útra való átvezetés). Az előbbiek szükségessé tették egy újabb híd építését az Ikva patakon, a meglévő Patak utcai híd közelében.
 Az eredetileg tervezett patakkeresztezés terveit költségkímélés és  célszerűségi okokból az építés időszakában módosították, ennek megfelelően alakult ki a jelenlegi állapot.

Nagyon fontos előzmény, hogy az egész beruházás a patak utcai lakók folyamatos panaszait orvosolandó valósult meg.

A módosított építési engedély, mely tartalmazta a Patak utca és Selmeci út közötti 320,5 m hosszú út, közös kerékpár- gyalogút, járda, Ikva patak feletti híd építését a Győr Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Főépítési és Környezetvédelmi  Iroda - mint kijelölt eljáró hatóság - 1996. március 12-én adta ki. A forgalomba helyezés 1997. február 11-én történt meg.
Panaszos lakóháza a régi és új Ikva patak feletti híd közelében áll, az egyirányúsított Patak utcai szakasz végénél.

2. A panaszossal való tárgyalásom rövid ismertetése.

Az érintett ingatlantulajdonos elmondta, hogy az építés megkezdésekor az Ikva patak és a lakóház között feltöltést készítettek az építőgépek mozgásának biztosítása céljából. A feltöltés magassága és közelsége miatt nagyon megijedtek és panasszal fordultak a Polgármesteri Hivatalhoz. A Hivatal csoportvezetője, valamint az építők a feltöltés ideiglenes jellege miatt kérték megértését és türelmét, melyet akkor nem tudott elfogadni, mivel nem ismerte a konkrét terveket és megfelelő szakértelme is hiányzott. Az építőgépek mozgása miatt lakóházán több kisebb repedés is keletkezett, melyet szintén bejelentett a Hivatalnál és az építőknél, de nekik kellett volna bizonyítani a  repedések keletkezésének okát a biztosító, a beruházó és a kivitelező együttes véleménye szerint. Az eljárásra nem került sor. Az építés befejezése után a panaszait előidéző körülmények megszűntek, az ideiglenes feltöltést elbontották, a forgalmi dugók megszűntek, a zajszint lecsökkent, a csapadékvíz-elvezetés megoldódott. A lakóház falának repedéseit a helységek újrafestésével szakszerűen megszüntette, újabb repedések az építés befejezése után nem keletkeztek. Kártérítési igénye nincs az építés miatt.
Az új híd megfelelő távolságra van a lakóháztól, a korlátot is megfelelőnek tartja. Összességében a beruházás szükségességével és a megvalósítás színvonalával elégedett, a zajszint a forgalmi dugók megszűntével jelentősen csökkent, jelenleg nem zavaró. 1997. tavaszán a kivitelező képviselője felkereste a megígért zajszintmérés ügyében, de mérést nem végeztek.

Az Ikva patak és környezetének rendezetlensége viszont zavarja. Elmondása szerint az Ikva patakon jelentkező árvizek esetén lakóházának és a környező épületeknek pincéi víz alá kerülnek. Kérte továbbá a lakóháza melletti kiépített kis útszakasz - mely a Patak utcát és a Virágoskert utcát köti össze - forgalmi rendjének szabályozását a zsákutcaként funkcionáló Virágoskert utcai lakók átjárása érdekében. 

3. A Polgármesteri Hivatal képviselőjével tartott tárgyalás rövid ismertetése.

Sopron Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Városüzemeltetési és Főépítészi Irodájának csoportvezetője - a Patak utcai beruházás felelőse - elmondta, hogy az 1997. tavaszára ígért zajszintmérés a Patak utcában elmaradt, illetve 1998. tavaszára tolódott át a Híd utcai közlekedési csomópont építése miatt.

A kivitelezővel történt megállapodás jegyzőkönyvének másolatát átadta, melyet szakértői véleményemhez mellékelek.
Elismerte, hogy az Ikva patak városi szakaszának városközponti része rendezetlen és kiépítetlen, melynek megvalósítása pénzügyi fedezet hiánya miatt késik,  költségigényes volta miatt. A kiépítést akadályozza az a körülmény is, hogy a patak az Északi-Dunántúli Vízügyi Igazgatóság kezelésében van, emiatt a rendezése a nagyobb folyók (Duna, Rába, Rábca, stb.) mögé szoru. A Polgármesteri Hivatal az árvízveszély és a patak városi szakaszának kiépítése tárgyában költségmegosztási tárgyalásokat kezdeményezett a Vízügyi Igazgatóságnál, de megállapodás még nem született.

Az árvízveszély csökkentése miatt szükséges lene egy biztonsági víztározó megépítése a város környezetében, de a tulajdonviszonyokban bekövetkezett alapvető változások miatt a tározó területének megszerzése hosszadalmas és rendkívül költséges.
Véleménye szerint 10 éven belül nem várható a kérdés megoldása.

Az ujságcikkben szereplő panaszos lakása melletti átjáróút forgalmi szabályozását úgy kívánják megoldani, hogy a mindkét irányból behajtani tilos táblára kiegészítő táblát is kihelyeznek "Kivétel engedéllyel" feliratozással, így az engedélyt kérő Virágoskert utcai lakók ezen a szakaszon átjárhatnának.

4. A megbízásban feltett kérdések konkrét megválaszolása.

A híd a hozzákapcsolódó út tartozéka, vagyis híd út nélkül nem létesíthető, illetve értelmetlen.

A Patak utcai beruházásban eredetileg is szerepelt a hídépítés, de más műszaki megoldással. A beruházás terveit - köztük a híd terveit is - módosították a kivitelezés során. A megvalósítás a módosított tervek szerint történt.

A beruházás a cikkben szereplő panaszos  ingatlanát nem érintette, így közvetetten érintett volt, ezért az engedély határozatát közvetlenül nem kaphatta meg. A hatályos építésügyi szabályok lehetővé tették, hogy a közvetetten érintett lakók (akik fellebbezési joggal nem rendelkeznek) a helyben szokásos módon értesüljenek a beruházásról (Polgármesteri Hivatalban kifüggesztett tájékoztató, sajtó, helyi tv. stb.).

A szükséges tájékoztatást a panaszhoz mellékelt iratanyag tanúsága, továbbá a helyszínen tapasztaltak alapján az érintett lakók megkapták.

Zajszintmérést 1997. tavaszán nem végeztetett a Polgármesteri Hivatal, melynek okát a mellékelt jegyzőkönyv elfogadhatóan indokolja s ezt az érintett lakók is elfogadják.

Véleményem szerint a konkrét (sajtó útján felvetett) panasz a beruházás befejezését követően megoldódott, a beruházás elkészítése, a lakosság tájékoztatása, az engedélyezési eljárás szabályos, a kivitelezés időtartama rövid volt. A Polgármesteri Hivatal megfelelően érzékeli a lakossági igényeket és problémákat, de megoldásukat elsősorban a pénzügyi nehézségek akadályozzák.

A kivitelezők magatartása, kultúráltsága, igényessége, technológiai fegyelme azonban még sok kívánnivalót hagy maga után a szakértelem színvonalával együtt.

5. Javaslatok.

Az árvízveszély csökkentése, valamint az Ikva patak városi szakaszának kiépítése érdekében szükséges lenne az Észak-Dunántúli Vízügyi Igazgatóság és az Önkormányzat költségmegosztási megállapodásának mielőbbi megkötése.

A kivitelezés elvárható színvonalának biztosítása céljából a hatósági eljárásoknál maradéktalanul érvényesíteni kell az új építési törvényben biztosított lehetőségeket."

Az ügy jogszabályi háttere

94/1991. (VII. 23.) Korm. rendelet egységes közlekedési hatósági szerv létesítéséről, valamint egyes közlekedést érintő jogszabályok módosításáról
Hatályon kívül helyezte: 231/1997. (XII. 12.) Korm. rendelet 6. §. Hatálytalan: 1998. I. 1-től.

8/1970. (XI. 13.) KPM–ÉVM együttes rendelet az utak építésének és a forgalom részére való átadásának hatósági engedélyezéséről

20/1984. (XII. 21.) KM rendelet az utak forgalomszabályozásáról és a közúti jelzések elhelyezéséről

11/1985. (XI. 30.) IpM rendelet a közvilágításról

27/1994. (IX. 29.) KHVM rendelet egyes közlekedési, hírközlési és vízügyi nemzeti szabványok kötelezővé nyilvánításáról
ME–07–3713:1994 Közutak tervezése ( A szabvány a határozat meghozatalakor érvényben volt.)

32/1993. (XII. 26.) KHVM rendelet az útügyi hatósági eljárások díjairól
Hatályon kívül helyezte: 26/1997. (XII. 12.) KHVM rendelet 4. § (2). Hatálytalan: 1997. XII. 20-tól.

12/1986. (XII. 30.) ÉVM rendelet az építési és a használatbavételi engedélyezési eljárásról
Hatályon kívül helyezte: 46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet 38. § (2). Hatálytalan: 1998. I. 1-től.

27/1991. (V. 20.) AB határozat
Az Alkotmánybíróság itt is hangsúlyozza, mint arra már a 21/1990. (X. 4.) AB, a föld privatizációjával kapcsolatos határozatában is rámutatott: az Alkotmány mind a köz-, mind a magántulajdont egyenjogúnak tekinti és egyenlő védelemben részesíti. A 9. § (1) bekezdése sem jelenti a tulajdoni formák megkülönböztetését, hanem ellenkezőleg, a tulajdonnak bármely formától független védelmét fogalmazza meg. E védelmet jelenti az Alkotmány 13. § (1) bekezdése is, amely szerint "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot." Ez nem jelenti azt, hogy ez a jog semmilyen körülmények között nem korlátozható. E korlátot azonban az Alkotmány szabja meg a 13. § (2) bekezdésében, amikor kimondja "Tulajdont kisajátítani csak kivételesen és közérdekből, törvényben szabályozott esetekben és módon, teljes, feltétlen és azonnali kártalanítás mellett lehet."

17/1992. (III. 30.) AB határozat
Az Alkotmány és az alkotmányos jogrendszer megfelelő védelemben részesíti az Alkotmányban meg nem jelenő, egyéb nevesített jogokat is. A vagyoni jogok alkotmányos védelme az Alkotmánynak a tulajdonjogot oltalmazó rendelkezéseiből [Alkotmány 9. § (1) bekezdés, 13. § (1) bekezdés] következik.
Az Alkotmánybíróság elvi éllel mutat rá arra, hogy az Alkotmány 13. §-ának (1) bekezdése nemcsak a tulajdonjog, hanem az azzal összefüggő minden vagyoni jog biztosítására vonatkozik. Az Alkotmány 9. § (1) bekezdése ezért a tulajdonvédelem körében az egyéb vagyoni jogok védelmét is biztosítja. A jogösszehasonlítás is azt mutatja, hogy több külföldi alkotmánybíróság gyakorlata a vagyoni jogosultságokat az alkotmányos tulajdonvédelem körébe vonja. Az Alkotmánybíróság ezzel is összhangban az Alkotmány tulajdonvédelemmel kapcsolatos rendelkezéseit olyan alapjognak tekinti, amelyet mind az Alkotmánybíróság, mind a bíróságok az egyéb dologi jellegű vagyoni jogok védelmére is alkalmazhatnak.

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya

13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
(2) Tulajdont kisajátítani csak kivételesen és közérdekből, törvényben szabályozott esetekben és módon, teljes, feltétlen és azonnali kártalanítás mellett lehet.

18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

A vizsgálat megállapításai

	Mint a szakértői vizsgálat is megállapította az újságcikkben felvetett konkrét panasz a beruházás befejezését követően megoldódott. A vizsgálat a szakértői vélemény útján azt is megállapította, hogy a beruházás előkészítése, a lakosság tájékoztatása, az engedélyezési eljárás szabályos volt, a kivitelezés rövid határidővel bonyolódott. 
	Az Önkormányzat az anyagi lehetőségeinek függvényében a lakossági igényeket igyekezett kielégíteni. Az Alkotmányban garantált, a tulajdonhoz való jog sérelmére tehát alkotmányos visszásság nem történt, továbbá nem sérült az egészséges környezethez való jog sem. 
	A szakértő véleményét javaslattal fejezte be, melynek szem előtt tartását feltétlenül fontosnak tartom, mind az Észak-Dunántúli Vízügyi Igazgatóság, mind az Önkormányzat részére és az árvízveszély csökkentése, valamint az Ikva patak városi szakaszának kiépítése érdekében feltétlenül megfontolandónak tartom, azt figyelmükbe ajánlom. Alkotmányos visszásságot tehát a vizsgálat nem tárt fel, a szakértői javaslatot pedig az alkotmányos visszásság jövőbeni elkerülése érdekében tartottam fontosnak megemlíteni.

Budapest, 1998. július 6.

Gönczöl Katalin