OBH 9032/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása

A Mai Nap 1996. december 4-i számában ",Cserbenhagyott öngyilkos" címen megjelent cikke nyomán hivatalból indított eljárás.  "Állandó látomások, hallucinációk gyötrik, az ágyat pedig segítséggel is csak percekre képes elhagyni K. Ákos, tizenkilenc éves fiatalember. A társadalombiztosítás és a szociális rendszer számkivetettje ő, hiszen gyógyíthatatlanul, hatvanhét százalékos rokkantan egyetlen fillér segítség sem jár neki." 

Érintett alkotmányos jogok
Szociális biztonsághoz való jog  Alk. 70/E. §. (1-2) bek. 

Alkalmazott jogszabályok
A társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. törvény /T./ és a végrehajtására kiadott 89/1990. /V.1./ MT rendelet /R/
T.8. § A társadalombiztosítási feladatokat ellátó szerv a hozzá forduló biztosítottat jogairól és kötelezettségeiről tájékoztatja, igényének érvényesítéséhez segítséget nyújt. 
R. 251. § (1) bek. A társadalombiztosítási készpénz ellátást legkorábban az igénybejelentés napját megelőző hatodik hónap első napjától lehet megállapítani.
83/1987. /XII.27./ MT rendelet a rokkantsági járadékról.

1. § (1) Aki az Országos Orvos szakértői Intézet illetékes orvosi bizottságának szakvéleménye szerint a 25. életéve betöltése előtt teljesen munkaképtelenné vált és nyugellátást, baleseti nyugellátást részére nem állapítottak meg, rokkantsági járadékra jogosult. 
(2) A rokkantsági járadékot az (1) bekezdésben említett feltételek megléte esetén legkorábban annak a hónapnak az első napjától lehet megállapítani, amelyben az igénylő a 18. életévét betöltötte. 
2. § (1) A rokkantsági járadékot az igénylő vagy törvényes képviselője által írásban előterjesztett kérelem alapján a lakóhely szerint illetékes társadalombiztosítási igazgatóság /kirendeltség/  állapítja meg és a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság folyósítja.

Az államigazgatási eljárás általános szabályiról szóló 1957. évi IV törvény.
2. § (6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv  az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja.

16. § (3) A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával.

1990. évi XXV. tv. a családi pótlékról és a családok támogatásáról.
T.1. § (1) bek. Családi pótlékra - amennyiben nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik - a Magyar Köztársaság területén tartózkodó magyar állampolgár, az állandó tartózkodásra jogosító személyazonosító igazolvánnyal rendelkező bevándorolt, vér szerinti, örökbefogadó és  nevelőszülő  /a továbbiakban:  szülő/  jogosult, ha háztartásában gyermeket nevel, és a családnak - az e törvényben foglalt kivételekkel -  a tárgyévet megelőző naptári évben az egy főre jutó havi jövedelme az 5. §-ban rögzített jövedelemhatárokat nem haladja meg. 
(7) A három- és többgyermekes, a tartósan beteg, illetve testi vagy értelmi fogyatékos gyermeket nevelő családnak, valamint a három és többgyermekes, a tartósan beteg, illetve a testi vagy értelmi fogyatékos gyermeket nevelő egyedülállónak a családi pótlék az (1) bekezdésben meghatározott jövedelmi feltételektől függetlenül jár, ha egyébként megfelel az (1) bekezdésben foglalt feltételeknek.

T.2. § (1) Családi pótlék az után a gyermek /személy/ után jár, aki ... d/  tartósan beteg, illetőleg testi vagy értelmi fogyatékos
(2) A három-  és többgyermekes családnak gyermekenként 5200 forint, három- és többgyermekes egyedülállónak gyermekenként 5600 forint, a tartósan beteg, testi vagy értelmi fogyatékos gyermek után korhatárra való tekintet nélkül 6600 forint, kétgyermekes családban a további gyermekre 4200 forint, kétgyermekes egyedülálló esetén a további gyermekre 4800 forint összegű családi pótlék jár az 1. § (1) bekezdésében meghatározott jövedelmi korláttól függetlenül.

17/1990. /V.8./ SzEM. rend. a magasabb összegű családi pótlékra jogosító betegségekről és fogyatékosságokról, valamint az orvosi igazolások kiadásának eljárási szabályairól.

1.§ (1) bek. A magasabb összegű családi pótlékra vonatkozó igény előterjesztésekor a jogosultnak kérelméhez orvosi igazolást kell mellékelnie arról, hogy a tizennyolc évesnél fiatalabb gyermek a rendelet 1. számú mellékletében felsorolt betegségben vagy fogyatékosságban szenved.
2.  § Ha a gyermek a tizennyolcadik életévét betöltötte, a családi pótlékot folyósító szerv hivatalból szakvéleményt kér az Országos Társadalombiztosítási Főigazgatóság Orvos szakértői Intézetétől  /a továbbiakban: OSZI/ arról, hogy az említett személy a munkaképességét legalább 67 %-ban elvesztette. 

Megállapított tényállás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa miután a Mai Nap főszerkesztője közreműködésével megkapta K. Ákos nevelő anyja hozzájárulását a vizsgálat megindításához, a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosító Igazgatóság közreműködésével a következőket állapította meg:

K. Ákos 1996. október 16-án rokkantsági járadék megállapítását kérte a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóságtól. Az Igazgatóság az igényt a B-12-18184/96/5. számú 1996. november 21-én kelt határozatával elutasította.

A határozat indoklása:
A 83/1987/XII.27./MT. rendelet értelmében: Rokkantsági járadékra az a 18. életévét betöltött személy jogosult, aki az Országos Egészségbiztosítási Pénztár Orvos szakértői Intézet illetékes orvosi bizottságának szakvéleménye szerint a 25. életéve betöltése előtt teljesen munkaképtelenné vált, és részére nyugellátást /ideértve az árvaellátást is / baleseti nyugellátást nem állapítottak meg.
A rokkantsági járadék a jogosultsági feltételek fennállása esetén az igénybejelentés napját megelőző hatodik hónap első napjától állapítható meg.
Az eljárás során az Igazgatóság az Országos Egészségbiztosítási Pénztár I. fokú Orvosi Bizottsága 1996. XI. 11-én kelt szakvéleménye alapján megállapította, hogy igénylő munkaképesség csökkenése 67 %, III. csoportú rokkant.
A fentiekre való tekintettel igénylő rokkantsági járadék igényét az Igazgatóság jogalap hiányában elutasítja.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa a vizsgálat során megállapította, hogy az elutasítás jogszerű. Megállapította azonban azt is, hogy az igénybejelentés 2. pontjára "Állapítottak-e meg részére  rendszeres járadékot, kivételes ellátást, illetve egyéb  rendszeres pénzellátásban részesül-e? " kérdésre  Nem  választ adott az igénylő . Ugyancsak megállapítható volt, hogy az Országos Orvos szakértői Intézet I. fokú Orvosi Bizottsága 1996. november 11-én kelt szakvéleménye szerint a korelőzmény 1995. októberében kezdődött még az igénylő 18. életéve betöltése előtt és a munkaképesség csökkenése még a vizsgálat időpontjában is  67 §-os volt /III. csoportos rokkant./ 

A fentiek ellenére nincs annak nyoma, hogy az igénylő a T. 8. §-ának megfelelően tájékoztatást kapott a magasabb összegű családi pótlékra való jogosultságról vagy, hogy megkérdezték volna tőle, hogy miért nem részesül családi pótlékban, vagy hogy ezen igényének érvényesüléséhez segítséget kapott volna, /ezt bizonyítja a nevelőszülő is./ 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa a rendelkezésre álló orvosi vélemény alapján felhívta K. Ákos nevelőanyja figyelmét a jogosultságra és az igény benyújtására. Ezt követően rövid úton megkereste a családi pótlék igények elbírálására a Fővárosi és Pest Megyei Egészségbiztosítási Pénztár területén kizárólagos illetékességgel rendelkező Ceglédi Kirendeltséget K. Ákos családi pótlék jogosultságának vizsgálatára és folyamatosan közreműködött a szükséges adatoknak az ügyféltől a kirendeltséghez történő eljuttatásában. 

A Fővárosi és Pest Megyei Egészségbiztosítási Pénztár Ceglédi Kirendeltsége az állampolgári jogok országgyűlési biztosa által 1997. május 8-án átküldött családi pótlékra vonatkozó iratanyag alapján e napot tekintette az igény bejelentés napjának. 
1997. május 8-án az elbíráláshoz szükséges, az ügyfélnek megküldött családi pótlék igénybejelentő nyomtatvány 1997. június 11-én érkezett vissza a Kirendeltségre. 
Mivel előző folyósító szerv az igénybejelentőn nem volt feltüntetve, az igénylő nyilatkozata kellett arról, hogy öt éven belül sem Ő, sem más személy nem részesült családi pótlékban. Ez a nyilatkozat faxon, ismét az állampolgári jogok országgyűlési biztosa közreműködésével, 1997. július 24-én érkezett meg a Kirendeltségre, miszerint valóban nem részesült senki ellátásban a gyermek után. 
1996. novemberig visszamenően 1997. július hónappal bezárólag 50.400 forint /1996. novembertől - 1997. áprilisig 5.100 forint/hó,  1997. májustól-júliusig  6.600 forint/hó / családi pótlék összeget állapított meg a Kirendeltség. A kiutalás 1997. augusztus 18-án megtörtént. 
Elévülés miatt nevezett családi pótlék igényét 1990. áprilistól 1996. októberig elutasította a Kirendeltség. 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa a tényállás alapján megállapította, hogy a társadalombiztosítás mindkét szerve, mind a Fővárosi Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság, mind a Fővárosi Egészségbiztosítási Pénztár Ceglédi Kirendeltsége jogszerűen járt el, amikor a rokkantsági járadék igényt jogosultság hiányában elutasította, illetőleg a családi pótlékot "az igény bejelentést" megelőző 6 hónapra visszamenőleg állapította meg. A fentiek ellenére súlyosan sérült K. Ákos szociális biztonsághoz fűződő alkotmányos joga annak következtében, hogy  a  nevelő szülő nem tudta, hogy gyermeke után családi pótlékot kérhet, illetőleg hogy 67 %-os rokkantsága miatt 18. életéve betöltését követően is jogosult. A fentiekről a rokkantsági járadék igényét elutasító Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság sem adott tájékoztatást, ezzel elmulasztotta a T. 8. §-ában, valamint az Áe. 16. § (3) bekezdésben előírt kötelezettségét.

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa a vizsgált ügy kapcsán  felkéri a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság Vezetőjét, hogy mint az egyik legnagyobb szociális rendszer ellátásai megállapításáért felelős vezető szíveskedjék annak megszervezéséről gondoskodni, - különösen elutasító határozat esetén - hogy az ügyfél kellő segítséget, felvilágosítást kapjon.

Budapest, 1997. augusztus 19.

Gönczöl Katalin