OBH 9005/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Borza Bea

A vizsgálat megindulása

Panasszal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához a Veszprém, Jutasi u. 59. szám I. lépcsőház lakóinak közössége, melyben kifogásolták a lakóházuk tetejére épített távközlési konténer és antenna tartó árbocok elhelyezésének engedélyezésével kapcsolatos eljárást. 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16.§-ának (1) bekezdése valamint 17.§-ának (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mert felmerült - az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz való joggal (Alk. 13.§) összefüggésben - az egészséges környezethez való jog (Alk. 18.§) sérelme.

A panasz alapjául szolgált körülmények korrekt feltárása érdekében megkerestem Veszprém Megyei Jogú Város jegyzőjét.

A megállapított tényállás

Panaszos előadása és a jegyző által csatolt dokumentumok alapján a következő tényállást állapítottam meg.

Panaszos - lakótársai képviselőjeként - azt kifogásolta, hogy a társasház képviseletét ellátó Lakásfenntartó Szövetkezet elnöke a lakók előzetes tájékoztatása, illetve hozzájárulása nélkül szerződést kötött a Westel 900 GSM Mobil Távközlési Rt.-vel távközlési konténer és antenna elhelyezéséről. Panaszos álláspontja szerint a lakóházuk tetején működő berendezés u.n. elektroszmogot keletkeztet, így a "sugárveszély miatt" a lakók az egészsége veszélyeztetett.

Panaszos - beadványával egyidejűleg - csatolta a Lakásszövetkezet elnökének írt és valamennyi érintett által aláírt levelet, melyben kifogásolta, hogy a beruházásról és a szerződés létéről lényegében a kivitelezési munkák megkezdését követően szerzett tudomást a lakóközösség. Csatolta továbbá az önkormányzat képviselő-testületéhez címzett panaszt is.

Az országgyűlési biztos kérdésére az önkormányzat jegyzője beszámolt az engedélyezési eljárás lefolytatásáról, és megküldte az 1996. szeptemberében kelt - a fent említett bázisállomásra vonatkozó - építési engedélyt tartalmazó elsőfokú határozatot. Tájékoztatásában a jegyző kiemelte, hogy az építésügyi hatósági határozatokat a tulajdonosi jogokat gyakorló Lakásfenntartó Szövetkezetet részére - szabályszerűen - megküldte.

A beruházó 1997 februárjában használatbavételi engedély iránt terjesztett elő kérelmet, melyhez mellékelte a közegészségügyi szakhatóság nyilatkozatát. Mivel a kérelem aggálytalan volt, a jegyző a szükséges engedélyt megadta, egyben hangsúlyozta válaszában, hogy sem az építési, sem pedig a használatbavételi engedéllyel kapcsolatban nem nyújtottak be jogorvoslatra irányuló kérelmet, így a határozatok jogerőssé és végrehajthatóvá váltak.

Jogszabályi háttér

12/1986. (XII. 30.) ÉVM rendelet
az építési és a használatbavételi engedélyezési eljárásról
(Hatályon kívül helyezte a 46/1997. (XII.29.) KTM rendelet, hatálytalan 1998. I.1-től)

13. § (1) Az építtető az építési jogosultságát a következő okiratokkal igazolhatja:
a) épület építése esetén az érintett földrészletre vonatkozó tulajdon- (kezelői, tartós földhasználati) jogát feltüntető ingatlan-nyilvántartási tulajdoni lap hat hónapnál nem régebbi hiteles másolatával, hagyatékátadó végzéssel, bírósági vagy államigazgatási határozattal, illetőleg a tulajdon- (kezelői, tartós földhasználati) jogának az ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzésre alkalmas szerződéssel és – haszonélvezettel terhelt ingatlan esetében – a haszonélvező hozzájáruló nyilatkozatával vagy az ezt pótló bírósági ítélettel.
b) – az a) pont alá nem tartozó építési munkák esetében – a tulajdon- (kezelői, tartós földhasználati) jogára vonatkozó nyilatkozatával és – haszonélvezettel terhelt ingatlan esetében – a haszonélvező hozzájáruló nyilatkozatával vagy az ezt pótló bírósági ítélettel.

1959. évi IV. törvény
a Polgári Törvénykönyvről 

484. § Aki valamely ügyben más helyett eljár anélkül, hogy arra megbízás alapján vagy egyébként jogosult volna, az ügyet úgy köteles ellátni, amint azt annak érdeke és feltehető akarata megkívánja, akinek javára beavatkozott.

1992. évi I. törvény
a szövetkezetekről

92. § (1) E törvény alkalmazása szempontjából lakásszövetkezetek: a lakás, a nyugdíjasházi, az üdülő, a személygépkocsitároló, a műhely vagy üzlethelyiségépítő és fenntartó szövetkezet (a továbbiakban együtt: lakásszövetkezet).
(2) A lakásszövetkezet közhasznú tevékenységet ellátó kommunális szervezet.

1995. évi LIII. törvény
a környezet védelmének általános szabályairól

22.§ (2) A levegőt védeni kell minden olyan mesterséges hatástól, amely azt, vagy közvetítésével más környezeti elemet sugárzó, folyékony, légnemű, szilárd anyaggal minőségét veszélyeztető, vagy egészséget károsító módon terheli.
(3) A tevékenységek, létesítmények tervezésénél, megvalósításánál, folytatásánál, valamint a termékek előállításánál és használatánál törekedni kell arra, hogy a légszennyező anyagok kibocsátása a lehető legkisebb mértékű legyen.

Érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény
a Magyar Köztársaság Alkotmánya

13.§ A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

Az Alkotmánybíróság állásfoglalása szerint "Az Alkotmány a tulajdonjogot mint az egyéni cselekvési autonómia hagyományos anyagi alapját részesíti alapjogi védelemben. Az alkotmányos védelemnek úgy kell követnie a tulajdon társadalmi szerepének változását, hogy közben ugyanezt a védelmi feladatot elláthassa." (64/1993.(XII.22.) AB hat.) 

18.§ A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

A vizsgálat megállapításai

I.

A vizsgálat során feltárt adatok szerint, a panaszosok által kifogásolt hatósági engedélyezési eljárás, illetve az - álláspontjuk szerint - ezt követően létrejött sérelmes helyzet releváns kiindulópontja a társasház képviseletét ellátó szövetkezet elnöke által tett jognyilatkozat.

A Lakásfenntartó Szövetkezet a társasház közös képviseletét a polgári jogi megbízás szabályai szerint látja, láthatja el. Tekintettel arra, hogy a magánjogi kontraktusok - a reá vonatkozó hatásköri törvényben meghatározott követelmény szerint - nem illeszthetők az ombudsman vizsgálatának keretébe, a társasház és a szövetkezet, valamint a szövetkezet elnöke és a távközlési társaság megállapodásának jogszerűsége vagy jogellenessége nem lehet e vizsgálat tárgya.

Arra a kérdésre pedig, hogy a lakók közgyűlésének milyen jogosítványai vannak, intézkedési jogköre mely kérdésekre terjedt ki - mely ügyben és miként járhat el a közös képviselő vagy az intéző bizottság elnöke - a panasz alapjául szolgált ügy keletkezésekor hatályos szövetkezetekről szóló törvény szabályai voltak irányadók. E szerint az alapszabályban kell feltüntetni e kérdéskör rendezésének körülményeit. Ugyanakkor az is tény, hogy amennyiben a társasház képviseletét ellátó szerv külön felhatalmazás, illetve jogosítvány nélkül járt el a hatóság előtt, a megbízás nélküli ügyvitel polgári jogi szabályai szerint - a lakástulajdonosok keresete alapján - polgári jogi perben felelhet. Ez a körülmény azonban a hatóság eljárását nem befolyásolja, a két fél - a lakók és a képviselő - közötti megállapodás tartalma harmadik személyre nem terjed ki.  

II.

A továbbiakban az országgyűlési biztos vizsgálata az önkormányzat építésügyi hatósági eljárását érintette. 

A vonatkozó dokumentumok beszerzését követően megállapítható, hogy az engedélyezési eljárás olyan építmény létesítésére irányult, amely a lakók és a szakhatóság hozzájárulását igényelte. Szakhatóságként az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat, mint közegészségügyi szakhatóság, valamint a Tűzoltóság szerepelt. A város jegyzője tájékoztatásában előadta, hogy a tulajdonosi hozzájáruló nyilatkozat valamint a szakhatóságok hozzájáruló nyilatkozata alapján született meg az elsőfokú határozat. Tekintettel arra, hogy  az érintettek közül senki nem élt fellebbezési jogával, az elsőfokú építési hatóság határozata jogerőssé, így végrehajthatóvá vált. A hatóság egyéb kötelezettsége csupán az építtető építési jogosultságát igazoló tulajdonosi hozzájárulás benyújtásának ellenőrzéséig  terjedt, így a határozatot nem valamennyi tulajdonos, hanem csak az erre felhatalmazott szerv - a Lakásfenntartó Szövetkezet - számára kézbesítették. Ebből következően tehát az engedélyezési eljárás - a rendelkezésre álló adatok alapján - a jogszabályoknak megfelelően történt. 

Fentiek alapján megállapítom, hogy az önkormányzat építési hatósági eljárása tekintetében az alkotmányos jogokkal összefüggésben mulasztás nem történt, ebből következően ajánlással nem élek.

Budapest, 1998. november 24.

Polt Péter