OBH 8986/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Tasnádiné dr Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása :
Panaszos egyesület bejegyzése iránti kérelmét a Fővárosi Bíróság és a Legfelsőbb Bíróság is elutasította. A Pp. 270 §-a értelmében nincs helye ebben az esetben felülvizsgálati kérelemnek. Panaszos szerint alkotmányos jogát sértette, hogy - a Pp. 270 § (2) bekezdése értelmében - külön jogszabály nem teszi lehetővé az egyesület bejegyzését elutasító másodfokú bírósági végzés elleni felülvizsgálatot.

Vizsgálatot az Alkotmányban rögzített jogorvoslati jog és egyesülési jog sérelmének gyanúja miatt indítottam.

Alkalmazandó jogszabályok:
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról ( OBTV)

Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény
Pp. 270. § (1) nem módosult) Ha törvény másként nem rendelkezik, a jogerős ítélet felülvizsgálatát a Legfelsőbb Bíróságtól – jogszabálysértésre hivatkozva – a fél, a beavatkozó, valamint – a rendelkezés reá vonatkozó része ellen – az kérheti, akire a határozat rendelkezést tartalmaz. Minden jogosult ugyanabban az ügyben csak egy alkalommal élhet felülvizsgálati kérelemmel.

A Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény /Pp/ 1998 december 31-ig  hatályos  szövege:
 Pp. 270 §. (2) Az (1) bekezdésben foglaltak megfelelő alkalmazásával van helye felülvizsgálati kérelemnek a keresetlevelet (fizetési meghagyást) idézés kibocsátása nélkül elutasító (130. §), a pert megszüntető (157. §) és az egyezséget jóváhagyó (148. §) jogerős végzés ellen, továbbá – külön jogszabály rendelkezése alapján – más, az ügy érdemében hozott jogerős végzés ellen.

 A Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvényt módosító 1997. évi LXXII. törvény (hatályba lép 1999. január 1-től )

21. § A Pp. 270. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
"(2) Az (1) bekezdésben foglaltak megfelelő alkalmazásával van helye felülvizsgálati kérelemnek az ügy érdemében külön jogszabály rendelkezése alapján hozott jogerős végzés ellen."
22. § A Pp. 271. § (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Nincs helye felülvizsgálatnak:)
"a) az első fokon jogerőre emelkedett határozat ellen, kivéve, ha azt törvény lehetővé teszi."

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmányának 1997. évi LIX. törvénnyel módosított. 57. § (5). bekezdése: "A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot – a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan – a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja." / Hatályos: 1997. VII. 30-tól/

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 63. §-a
 (1) A Magyar Köztársaságban az egyesülési jog alapján mindenkinek joga van a törvény által nem tiltott célra szervezeteket létrehozni, illetőleg azokhoz csatlakozni.
(2) Politikai célt szolgáló fegyveres szervezet az egyesülési jog alapján nem hozható létre.
(3) Az egyesülési jogról szóló, valamint a pártok gazdálkodásáról és működéséről szóló törvény elfogadásához a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges.

Egyéb
Alkotmánybíróság 22/1995. (III. 31.) AB határozata
 Az Alkotmánybíróság "jogorvoslat" szó alatt azt a jogot érti, amelyet az Alkotmány 57. § (5) bekezdése szabályoz.....
2. Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az a szabály, hogy jogorvoslattal "a törvényekben meghatározottak szerint" lehet élni, utalás az eltérő szabályozási lehetőségekre; egyebek között arra, hogy a jogorvoslatnak többféle formája lehet (ABH 1992. 27., 31.).
Jogorvoslattal élhet "mindenki", akinek "jogát vagy jogos érdekét" a döntés sértheti......
A jogorvoslathoz való jog immanens tartalma az érdemi [ügydöntő, az (elítélt) helyzetét, jogait lényegesen befolyásoló] határozatok tekintetében a más szervhez vagy a magasabb fórumhoz fordulás lehetősége (ABH 1992. 27., 31.).
A jogorvoslat másik fogalmi eleme az, hogy a döntés jogot vagy jogos érdeket sért........
Ahhoz, hogy valamely jogorvoslati forma funkcióját alkotmányosan láthassa el, az érintetteknek meghatározott, feltételekhez kötött alanyi joggal kell rendelkezniük arra, hogy az általuk állított jogsérelmet a jogorvoslati fórum érdemben és rájuk kiható hatállyal bírálja el (ABH 1992. 59., 64.).
Elégséges az egyfokú jogorvoslat. "Az Alkotmány a törvényi szabályozásra bízza annak meghatározását, hogy hány fokú jogorvoslati rendszer érvényesülhet" (ABH 1992. 453., 454.).

A vizsgálat megállapításai:
A hivatalomhoz benyújtott kérelemben írt cél érdekében, panaszos az Alkotmánybírósághoz is nyújtott be indítványt. Párhuzamos vizsgálat nem indokolt, ilyen esetekben a kérelem áttételre kerül a hatáskörrel rendelkező szervhez, jelen ügyben az Alkotmánybírósághoz.

 Azonban a  1993. évi LIX törvény 19. § (3) bekezdésében biztosított áttétel lehetőségével nem éltem, figyelemmel a tervezett Alkotmány és Pp. módosításra.

Időközben az Alkotmány módosított 57.§-a értelmében a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról szóló 1997. évi LXXII. törvénnyel, új jogorvoslati rendszert alakítottak ki. A kérelem a Pp. 270 § (2) bekezdését érintette. A Pp. 270.§ (2) bekezdésére vonatkozó módosítás 1999. január 1-jén lép hatályba. A Pp. módosítása tovább szűkíti a felülvizsgálat lehetőségét.

Az Alkotmánybíróság több határozatban foglalkozott az alkotmányossági követelményeket kielégítő jogorvoslat egyes ismérveivel. A  jogorvoslati jog értelmezésével kapcsolatos megállapításait az 22/1995. (III. 31.) AB határozatában összegezte. E határozatában is megerősítette azt álláspontját,  hogy az Alkotmányban biztosított jogorvoslati jogosultságot az egyfokú jogrendszer is biztosítja.

Az Alkotmánybíróság értelmező határozata után a Magyar Köztársaság Alkotmányának 1997. évi LIX. törvénnyel történt módosítása tovább szűkítette a jogorvoslathoz való jogot, megengedve e jog korlátozását. Ez a módosítás adott lehetőséget a Pp. új, szűkebb jogorvoslati rendszerének kialakítására. A Pp. módosítás során a Pp. 130., 148., és 157.§-ai alapján hozott végzések felülvizsgálhatósága megszűnt, külön  jogszabály adhat lehetőséget érdemi végzések esetén felülvizsgálatra.
Mivel az Alkotmány 57.§-ának kiegészítése a fellebbezési jog szűkítését is lehetővé tette, nyilvánvaló, hogy további jogorvoslati forma, a felülvizsgálati jog szűk köre nem alkotmányellenes.

A Pp. 270 § (2) bekezdése értelmében külön jogszabály - jelen esetben az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény - adhatna lehetőséget az egyesület nyilvántartásba vételével kapcsolatos másodfokú döntés elleni felülvizsgálat lehetőségére. Panaszos az Alkotmánybírósághoz benyújtott kérelmében ennek érdekében fogalmazta meg indítványát. Hivatalomhoz írt kérelme kifejezetten az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény  alkotmányossági vizsgálatát nem kérte, így erre vizsgálatom nem terjedt ki.

A beadvány az Alkotmányban bíztosított egyesülési jog sérelmére is hivatkozik. 
Nem foglalkoztam azzal a kérdéssel, hogy a be nem jegyzett egyesület alapszabályában írtak nemzetközi szerződésekbe ütköznek-e, vagy a Legfelsőbb Bíróság határozatának indokolása mit tartalmaz. Hatásköröm értelmében csak azt vizsgáltam, hogy elvileg sérül-e az Alkotmányban biztosított egyesülési jog gyakorlása, amikor az egyesület bejegyzése iránti kérelmet a bíróság jogerősen elutasítja. 

Megállapítottam, hogy az OBTV. 29.§ (1) bekezdés f.) pontja alapján a bíróságok eljárását nem vizsgálhatom, ezért csak álláspontomat rögzítettem az alábbiak szerint.

Kétségtelen, hogy - többek között - az egyesülési jog is olyan alkotmányos alapjog mely fokozott alkotmányossági védelmet igényel. Az egyesület nyilvántartásba vételéről a bíróság nem peres eljárásban végzéssel határoz. A jogerős végzésben a bíróság arról dönt, hogy az adott egyesület adott alapszabállyal nyilvántartásba vehető-e. A jogerős elutasító végzés következménye az, hogy a bejegyezni kért egyesület jogszerűen nem jött létre. Ez nem jelenti azt, hogy  a kérelmet benyújtó nem hozhat létre  egyesületet. Az egyesülési jog alkotmányos védelme nem egy adott egyesület létrehozatalát követeli meg. Nincs akadálya annak, hogy a panaszos a bírósághoz, a törvényi előírásoknak megfelelő alapszabály tervezettel, ismét benyújtsa az egyesület bejegyzése iránti kérelmét .

Budapest, 1998. június 18.

Gönczöl Katalin