OBH 8977/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Ludányiné Dr. Sasadi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

	Pécsi lakosok fordultak panasszal az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mivel a bekötési vízmérő és mellékmérők nagymértékű fogyasztási különbözete miatt - az eltérés okának  tisztázása nélkül - a precízen fizető fogyasztókat magába foglaló társasház vízvételezését 1996. október 6.-án a Pécsi Vízmű Rt. megszüntette. A lakók beadványa szerint feltehető, hogy a tartozás oka a korábban ott működő gombatermesztéssel foglalkozó gazdasági társaság, illetőleg a bankfiókot kiépíttető Postabank, amely az építkezés alatt felhasznált víz díját nem fizette meg.
	Az eljárás a jogbiztonság és a tulajdonjog sérelmének alapos gyanúja miatt 1996. december 13.-án indult.

A megállapitott tényállás
	
	A Pécsi Vízmű Rt. megkeresésemre tájékoztatott arról, hogy a társasháznak 1995. szeptemberétől 1996. szeptemberéig terjedő tartozása a  követelésük tárgya. A társaság minden esetben először  levélben tájékoztatja a fogyasztókat tartozásáról és kiegyenlítésére 30 napos határidőt jelöl meg.  Ha erre nem érkezik válasz újabb ajánlott levelet juttatnak el hozzájuk. és ismételten felajánlják az egyeztetést. Ha a közös képviselő erre sem jelentkezik, a műszaki osztály a helyszínen tart szemlevételezést, az elérhető fogyasztók számára tájékoztatást ad a fennálló helyzetről és írásos értesítést hagynak a korlátozó eljárás időpontjáról.
	 A konkrét ügyben 1998. február 16.-án jegyzőkönyvet vettek fel, melyen az érdekeltek is jelen voltak. A jegyzőkönyv tartalma kizárólag arra vonatkozott, hogy a Postabanknak semmilyen tartozása nincs, illetőleg arra, hogy a panaszosok beadványa,  a közös képviselő szerint nem valamennyi lakó véleményét tükrözi. A tartozással kapcsolatos kérdésekre egyebekben nem tértek ki. 
	A Vízmű Rt.  mivel a szociális vízigények ellátásáról műszaki okok miatt nem tudott gondoskodni, a fogyasztásból kizárást megszüntette.

Az ügy jogszabályi háttere

1959. évi IV. törvény
a Polgári Törvénykönyvről
201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért – ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik – ellenszolgáltatás jár.
2. A közüzemi szerződés
387. § Közüzemi szerződés alapján a szolgáltató köteles meghatározott időponttól a fogyasztó számára folyamatosan és biztonságosan a fogyasztó igénye szerint meghatározott közüzemi szolgáltatást – így különösen gázt, villamos energiát és vizet – nyújtani, a fogyasztó pedig köteles időszakonként díjat fizetni.

1990. évi LXXXVII. törvény
az árak megállapításáról
Hatósági ármegállapítás
7. § (1) A mellékletben felsorolt termékekre, szolgáltatásokra (a továbbiakban együtt: termék) az ott feltüntetett miniszter, illetve a helyi önkormányzat (a továbbiakban együtt: hatósági ár megállapítója) legmagasabb árat vagy legalacsonyabb árat (a továbbiakban együtt: hatósági ár) állapít meg.

1995. évi XLII. törvény
az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről
2. § A helyi önkormányzat rendeletben állapítja meg:
f) az elvégzendő szolgáltatás alapján a tulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, a díj mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit, vagy a szolgáltatás ingyenességét.

1995. évi LVII. törvény
a vízgazdálkodásról
Víziközművekkel végzett közüzemi tevékenység
13. § (1) A víziközművek működtetése során végzett vízellátás, szennyvízelvezetés, -elhelyezés és -tisztítás, valamint egyesített rendszer esetén a csapadékvíz-elvezetés közüzemi tevékenység. A víziközművek működtetőit a közüzemi tevékenység keretében az ivóvízellátás és a szennyvízelvezetés szolgáltatására szerződéskötési kötelezettség terheli.
(2) Az (1) bekezdésben említett közüzemi tevékenységre a Polgári Törvénykönyvnek a szerződésre vonatkozó általános szabályait és a közüzemi szerződésre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) A közüzemi tevékenységgel nyújtott szolgáltatásért díjat kell fizetni. A díjfizetés elmulasztása miatt a vízellátást a közüzem korlátozhatja – termelési célú vízfelhasználásnál szüneteltetheti – azonban a létfenntartási ivó- és közegészségügyi, katasztrófa-elhárítási vízigények kielégítéséhez szükséges vizet ebben az esetben is szolgáltatni kell.
(4) A közüzemi szolgáltatás minőségi követelményeit, a feleket szerződés alapján megillető alapvető jogokat és kötelezettségeket – ideértve a szerződéskötési kötelezettség korlátozásának feltételeit is – a Kormány rendeletben állapítja meg.

59/1991. (XI. 19.) AB határozat
Az Alkotmány 9. §-a rögzíti, hogy Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság, amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és egyenlő védelemben részesül. A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.
Ezekből a rendelkezésekből következik, hogy a piacgazdaság plurálisan tagolt tulajdoni szerkezetű gazdaság, amely a különböző tulajdonformák egyenrangúságának, valamint a vállalkozás és verseny szabadságának alkotmányosan elismert elve alapján működik..

9/1992. (I. 30.) AB határozat
3. A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. Csak formalizált eljárás szabályainak követésével keletkezhet érvényes jogszabály, csak az eljárási normák betartásával működnek alkotmányosan a jogintézmények.

38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet
a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről
8. § (1) A szolgáltatásért a fogyasztónak külön jogszabály szerinti díjat kell fizetnie, kivéve, ha a szolgáltatóval ennél alacsonyabb díj alkalmazásában állapodott meg
9. § (1) Ha a fogyasztó a díjat a szerződésben rögzített feltételek szerint nem fizeti meg a mulasztásnak az e rendeletben meghatározott következményeire a szolgáltató – az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat (a továbbiakban: ÁNTSZ) területileg illetékes intézetének egyidejű értesítése mellett – fogyasztó figyelmét felhívja.
(2) A szolgáltató a szolgáltatást – a létfenntartáshoz, valamint a közegészségügyi, továbbá a tűzvédelmi követelmények teljesítéséhez szükséges vízellátás, a szennyvíz elvezetés szolgáltatás kivételével – az eredménytelen felszólítástól számított 30. naptól, amennyiben a szolgáltatási szerződésben a felek másként nem állapodtak meg, és az ÁNTSZ hozzájárulását beszerezte

Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzat Közgyűlésének
1994. évi 31. számú rendelete
3. § (1) Az önkormányzati tulajdonú víziközműből szolgáltatott
ivóvíz, továbbá az önkormányzati víziközmű által biztosított 
szennyvízelvezetés, szennyvíztisztítás és kezelés szolgáltatásokért 
az 1. számú  mellékletben megállapított díjat kell fizetni.

Érintett Alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
9. § (1) Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság, amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és egyenlő védelemben részesül.
(2) A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.

A vizsgálat megállapításai

	A beadványból kitűnik, hogy a vegyes tulajdonú közösségből a bérlők fordultak panasszal az állampolgári jogok országgyűlési biztosához . Az iratokból azonban nem állapítható meg, hogy a fennálló tartozásért kizárólag a panaszosok felelősek-e, vagy a ház valamennyi, vagy több lakója. Az sem tisztázott, hogy a vízdíjat a lakásbérlők kinek és milyen módon fizetik. A beadvány szerint a tulajdonosok rendelkeznek egyéni mérőórával. A  bérlők az önkormányzati rendelet szerinti  átalánydíjat fizetik. Az egyéni mérőeszközökön mért és az átalánydíj szerinti vételezett víz mennyisége azonban eltérhet a bekötési vízórán mért fogyasztástól. Rendszerint a bekötési vízóra  szerinti mérés az összegzettnél magasabb lesz. Ha a bérlők rendszeresen fizették az átalánydíjat, illetőleg a tulajdonosok a mérőórájuk szerinti fogyasztást, akkor az egyéni mérőórák és az átalánydíj összegzése után fennmaradó díj megfizetéséért a ház valamennyi lakója felel.  Ezt a különbözetet okozhatja a bekötési vízóra és az egyéni órák között létesített csap ( lépcsőház, szemétledobó tisztítására ), de adódhat abból is, hogy az egyéni órákat a mérésügyi jogszabályok alapján csak 6 évenként kell hitelesíttetni ( hogy kevesebb terhet hárítsanak a fogyasztókra). A vízórában megrekedt víz  elősegíti vízkő kialakulását és emiatt már nem lesz alkalmas a mérőeszköz a hiteles mérésre.
	Pécsi Vízmű Rt. az 1998. február 16.-i egyeztetés során készített jegyzőkönyve, csak két tényezővel foglalkozott. Az egyik  az volt, hogy a Postabanknak semmilyen tartozása nincs, a másik, hogy a közös képviselő szerint a beadvány nem a ház valamennyi lakójának véleményét tükrözi,  ő nem  is tudott róla és biztos, hogy  a  tulajdonosok nem osztják a  bérlők által megfogalmazottakat.
	A panaszosok az építkezés alatti vízfogyasztást jelölték meg a tartozás okának, amikor még nem  épült fel a bank fiókja, illetve  korábban a pincében működött gazdasági társaság ( akik gombatenyésztéssel foglalkoztak ) megfizetetlen fogyasztására gyanakodnak. Nem  rögzítették a jegyzőkönyvben , hogy a Pécsi Vízmű Rt. milyen időszak tartozását követeli és kiktől. A Jegyzőkönyv azt sem tisztázta, hogy a Postabank mérőórájának felszerelése előtt az építkezéshez a vizet honnan vételezték. Arra sem tértek ki, hogy a korábban ott működő gazdasági társaság milyen módon  és megfizette-e az általa felhasznált víz ellenértékét.
	A közös képviselő nyilatkozatából az is megállapítható, hogy ő csak a tulajdonosok véleményét képviseli. Valószínű, hogy ezért nem fordultak a bérlők valós vagy vélt sérelmükkel a közösség képviselőjéhez. A vegyes tulajdonú társasházak közös képviselője valamennyi lakót, így a bérlők érdekeit is képviselni köteles. 
	A tartozás okának tisztázására, kiegyenlítésének, illetőleg elosztásának módjáról, ha a ház lakói nem jutnak egyezségre, akkor a vita rendezésére polgári peres eljárást kell kezdeményezniük.
	A Pécsi Vízmű Rt.-nak az egyeztetésre - figyelemmel arra, hogy a beadványt a bérlők írták alá - a lakásbérlőket, vagy képviselőjüket is meg kellett volna hívni a megbeszélésre. Így vélelmezhető, hogy az egész "egyeztetésről" a panaszosok tájékoztatást sem kaptak. Lényegében sérelmüket jelenlétük nélkül, úgy akarták rendezni, hogy azt a közös képviselőt hívták meg a tárgyalásra, akiben a panaszosok nem bíztak meg. Az egyeztetésen ezért nem elegendő a közös képviselő jelenléte.
	A  közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdése szerint : A szolgáltató a szolgáltatást – a létfenntartáshoz, valamint a közegészségügyi, továbbá a tűzvédelmi követelmények teljesítéséhez szükséges vízellátás, a szennyvíz elvezetés szolgáltatás kivételével – az eredménytelen felszólítástól számított 30. naptól, amennyiben a szolgáltatási szerződésben a felek másként nem állapodtak meg, és az ÁNTSZ hozzájárulását beszerezte
	a) korlátozhatja;
	b) termelési célú vízfelhasználásnál szüneteltetheti, illetőleg három hónapon túli díjtartozás esetén 30 napos határidővel a szolgáltatási szerződést felmondhatja.
	Tehát kizárólag a tartozást nem fizető fogyasztókkal szemben korlátozhatja a vízfogyasztást, illetőleg szerződésszegés miatt, felbonthatja a szerződést. A magyar jogrend ugyanis nem ismeri a kollektív felelősségre vonás intézményét. Csak a vétkesekkel, felelősökkel szemben engedi a szankció alkalmazását. Tehát azok a fogyasztók akik teljesítették a közüzemi szerződésben vállalt kötelezettségüket, azaz a szolgáltatásért fizették az ellenszolgáltatást, nem zárhatók ki a vízfogyasztásból. Ilyenkor a Vízmű követ el szerződésszegést és ezért a fogyasztó minden kárát a szolgáltató köteles megtéríteni. 

	A Vízmű nem tisztázta, hogy a vízfogyasztást ki, vagy kik kötelesek megfizetni, hiszen úgy tűnik a beadványból, hogy a lakók az önkormányzati rendeletben meghatározott átalánydíjat megfizették. Mindezekre figyelemmel a vizsgálatom során megállapítottam, hogy a  valamennyi lakóra nézve elrendelt vízkorlátozással a Pécsi Vízmű Rt. intézkedése miatt a jogbiztonság, illetve a tulajdonhoz való jog sérelmet szenvedett, mely alkotmányos visszássághoz vezetett.
	Figyelemmel arra, hogy időközben az ÁNTSZ szociális okokra hivatkozva, a korlátozáshoz adott hozzájárulását visszavonta és a Vízmű Rt. ennek megfelelően intézkedett, ajánlással nem élek .

Budapest, 1998. május

Dr. Polt Péter