OBH 8957/1996.
az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Garamvári Miklós

A vizsgálat megindítása és a megállapított tényállás

A Panaszos beadványában az állampolgári jogok országgyűlési biztosának segítségét kérte a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei gyermek-egészségügyi ellátást érintő intézkedések felülvizsgálatához.

Az ügyben a vizsgálatot 1997. január 28-án megindítottam. A vizsgálat megindításával egyidejüleg megkerestem a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közgyűlés elnökét, tekintettel arra, hogy a Panaszos által rendelkezésemre bocsátott információk alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság fennállására engedtek következtetni.

Megkeresésemben tájékoztatást kértem B.A.Z megye egészségügyi ellátással összefüggő problémáiról, kórházi kapacitásának jelenlegi helyzetéről, különös tekintettel  arra, hogy a gazdasági kényszer szülte intézkedések milyen mélységben érintik a megyében a csecsemő-és gyermek fekvő és járóbeteg szakellátást valamint a védőnői hálózat fenntartását és működtetését.

Kértem, hogy tájékoztatása terjedjen ki arra is, hogy az egészségügyi reform után a megyén belül nem kerülnek-e hátrányos helyzetbe bizonyos települések.

Az érintett alkotmányos jog

Az országgyűlési biztos eljárása során a következő alkotmányos jogokat vizsgálta az üggyel kapcsolatban:

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 70/D. § (1) bekezdése szerint A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

70/E. § (1) bekezdése rögzíti: A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.

(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

A megyei közgyűlés elnöke válaszlevelében tájékoztatott arról, hogy a megyei önkormányzat a megye lakosságának egészségügyi ellátásában  jelenleg öt kórház fenntartásával vesz részt. A többi járó-és fekvőbeteg szakellátást biztosító intézmény fenntartása, valamint a teljes egészségügyi alapellátás (a háziorvosi felnőtt-és gyermekellátás, beleértve a védőnői hálózatot is) a települési önkormányzatok hatáskörébe tartozik.

A Panaszos által is sérelmezett első fokú MEP döntés ellen a megyei önkormányzat fellebbezéssel élt majd ezt követően az OEP főigazgatója által hozott jogerős másodfokú döntés ellen - elsődlegesen a gyermekgyógyászati ellátást érintő tarthatatlan kapacitás szűkítés miatt - bírósághoz fordult.

A kialakult feszült helyzet mielőbbi rendezése érdekében keresték a keresetet benyújtó két város Miskolc és Mezőkövesd polgármestereivel a peren kívüli megegyezés lehetőségét. Az elnök asszony tájékoztatott arról, hogy e tárgyalások eredményesen lezárultak.

Megyei szinten az érintett önkormányzatok és intézményvezetők, az ÁNTSZ és az Egészségbiztosítási Pénztár részvételével a vitatott kérdésekben egyezségre jutottak az egészségügyi ellátások megfelelő biztosítása tekintetében.

Ennek részét képezte a Gyermekegészségügyi Központ kapacitásának az OEP döntéshez képest 60 ággyal történő megemelése is.

Mindezek alapján megállapítottam, hogy az országgyűlési biztos fellépését igénylő alkotmányos jogsértés nem történt.

Budapest, 1997. június 18.

										Gönczöl Katalin