OBH 848/1995. OBH 8945/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Horváth Judit

A vizsgálat megindítása

Egymástól függetlenül két ábrahámhegyi üdülőtulajdonos, a többi érintett üdülőtulajdonos nevében, panasszal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Az egyik panaszos nevének elhallgatását kérte. Panaszukban sérelmezték, hogy az Ábrahámhegy  belterületéhez tartozó 1029/13. hrsz-ú náddal borított partmenti ingatlanon, amely a 80-as évek elejéig Jégmadár szabadkikötőként üzemelt, az Ábrahámhegyi Túravitorlás Sportklub (továbbiakban: T.V.S.K.) engedély nélkül kikötőt épített. Ezzel elkerítették a tópartnak azt a részét, amelyet addig a lakosság a Balaton egyetlen szabad megközelítési lehetőségeként rendszeresen használt. Véleményük szerint a hatósági eljárások során számos törvénysértést követtek el, a kifogásolt intézkedések mögött személyi összefonódások húzódnak meg. Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt jogbiztonság elvének érintettsége miatt az ügyben vizsgálatot indítottam. A vizsgálatot építésügyi szakértő bevonásával folytattam le. A vizsgálat a panaszokhoz mellékelt többszáz oldalnyi iratanyagon, a helyszín megtekintésén, továbbá az ábrahámhegyi körjegyzővel, a Közép-Dunántúli Természetvédelmi Igazgatósággal, a Közlekedési Főfelügyelet Hajózási Felügyelőségével, és a Túravitorlás Sportklubbal tartott tárgyalásokon alapult.

A megállapított tényállás

A lavinává duzzadt, és már-már áttekinthetetlen iratanyagból kitűnően a panaszügy 1981-ig vezethető vissza. 1981. 01.10-én a T.V.S.K. az Ábrahámhegy belterületéhez tartozó 1029/13 h.r.sz. 3025 m2 nagyságú náddal borított partmenti ingatlan kezelői jogát a B.I.B. határozata alapján megkapta.
A rendszerváltást követően a telek a Kincstári Vagyoni Igazgatósághoz került 1990- ben, majd az 1996. évi LXV. tv. alapján 1996. szeptember 20-án a T.V.S.K. a tulajdonjogot megkapta. A kezelői jog megszerzése után, 1983-ban a sportklub megkezdte a kikötőépítéshez szükséges előkészítő munkákat, ezen belül is a hatósági engedélyeztetés lebonyolítását. Az ingatlan közelében lévő üdülőtulajdonosok képviseletében eljáró panaszosok akkor, és jelen időben is tiltakoznak a kikötő létesítése ellen, közérdekű bejelentéseik 1981-től napjainkig folyamatosan érkeznek az eljáró hatóságokhoz, a minisztériumokhoz, megalakulása óta az Állampolgári Jogok Országgyűlési Biztosának Hivatalához is. Az 1981-ben megkezdett kikötőépítés engedélyezési eljárása a mai napig sem fejeződött be.
A kikötő és járulékos létesítményeinek létesítési, valamint az engedély nélküli munkák fennmaradási engedélyezése három hatóság jogkörébe tartozik:
A vízügyi hatóság engedélyezi a kikötő vízilétesítményeit (mederfeltöltés, partvédőmű, mólószárak, kikötőpartfal, kikötőmóló, sója, lejárórámpa, csapadékvízelvezetés stb.).
A közlekedési hatóság engedélyezi a kikötő minősítését, továbbá a Hajózási Szabályzat szerint szükséges felszereléseket és berendezéseket, valamint a kikötő működését.
Ábrahámhegy Önkormányzatának jegyzője jár el a terület-felhasználási, telekalakítási, magas és mélyépítési ügyekben.
A folyamatos építés folytán teljes egészében elkészült a kikötő földmunkája, (mederfeltöltés, kikötőmóló, kikötőmedence kotrása, mólószárak) a kikötő és üdülőtelkek közötti út, és csapadékvíz-elvezető nyílt árokrendszer, amely azonban rendeltetését nem tudja betölteni különböző kivitelezési hibák miatt. A Közép-dunántúli Vízügyi Igazgatóság a 16 éve tartó engedélyezési eljárásokat lezárva az engedély nélkül elkészült vízilétesítményekre az 1997. május 28-án kelt 21.060-4/1997. számú határozatával a fennmaradási engedélyt megadta.
A Polgármesteri Hivatal fellebbezése és a telekszomszédok képviseletében eljáró egyik panaszos közérdekű bejelentése nyomán a II. fokú vízügyi hatóság (Országos Vízügyi Főigazgatóság) az I. fokú határozatot helyben hagyta az 1997. szeptember 5- én kelt H-323/3/1997-I számú határozattal. A II. fokú határozattal kapcsolatban Ábrahámhegy Önkormányzata és az ábrahámhegyi Körjegyzőség felülvizsgálati kérelmet nyújtott be 1997. október 20-án a székesfehérvári Városi Bírósághoz. A felülvizsgálati kérelem szerint az elkészült vízilétesítmények nem felelnek meg az összevont községrendezési terv és helyi szabályozás előírásainak, az eredeti vízjogi létesítési engedélyben foglalt kikötéseket a fennmaradási engedély már nem tartalmazza, a Polgármesteri Hivatalt a vízügyi hatóság eljárásainál nem vonta be szakhatóságként, a vízügyi igazgatóság hatáskörét túllépve telekalakítási eljárásokat folytatott.
A Közlekedési Főfelügyelet Hajózási Felügyelete ezév december 15-én kelt 10.840/97. számú határozatával elutasította a T.V.S.K. kikötő fennmaradására és üzemeltetésére vonatkozó kérelmét. A T.V.S.K. a határozatot megfellebbezte.
A hatósági eljárások egyik engedélyező hatóságnál sem zárultak le jogerősen. Ábrahámhegy összevont községrendezési tervét 1993-ban módosították. A módosított rendezési terv már a kikötőt is tartalmazza. A terület építési övezeti besorolása az Országos Építésügyi Szabályzat szerint VII. üdülőövezet, melynek előírásai szerint a csapadékvíz-elvezetést zárt rendszerűen kell megoldani.
A rendezési terv a Balaton szabályozási vonala és a T.V.S.K. között 30 m közterületi sávot (sétányt) ír elő, ezért erre a sávra építési tilalmat rendeltek el. A tilalmi terület a T.V.S.K. ingatlanát is érinti. A Balaton Regionális Rendezési Terve is felülvizsgálat alatt áll. A jelenleg érvényes rendezési terv tartalmazza a T.V.S.K. kikötő és az üdülőtelkek között létesítendő önkormányzati utat, melynek egy szakaszát a sportklub engedély nélkül meg is valósította. A Természetvédelmi Igazgatóság tájékoztatása és a panaszhoz mellékelt levelezések szerint a T.V.S.K. területén folytatott nádirtás és mederfeltöltés időszakában a Természetvédelmi Igazgatóságnak még nem volt szakhatósági jogosítványa, de az 1996-ban jóváhagyott környezetvédelmi törvényben már felhatalmazást kaptak erre.  

A vizsgálat megállapításai és az érintett alkotmányos jog

Az engedélyezési eljárások befejezetlenségének és az engedély nélküli építkezéseknek legfőbb oka az engedélyező hatóságok együttműködésének, egyeztetésének, és adatszolgáltatásának hiánya, valamint az eljárásoknál elkövetett hatáskör túllépések és törvénytelenségek. Előzőek főleg a vízügyi hatóság eljárásainál mutathatók ki.
A kikötő működésére vonatkozó engedélyt a T.V.S.K. a mai napig sem szerezte meg a Közlekedési Főfelügyelet Hajózási Osztályától. A kikötő működéséről a közlekedési hatóság már több éve tudomást szerzett, azt többször megtiltotta államigazgatási határozattal, de végrehajtási intézkedéseket nem tett.
A Polgármesteri Hivatalt a vízügyi hatóság nem vonta be szakhatóságként, ami jelenleg is döntően nehezíti a kikötő szabályos kialakítását és működését.
A vízilétesítmények építésének megkezdése előtt nem kért a T.V.S.K. terület-felhasználási és telekalakítási engedélyt, a telek sarokpontjait nem tűzték ki, emiatt a mederfeltöltés határai önkormányzati tulajdonban lévő területekre és a szabályozási terv szerint közterületekre is benyúlnak. A fenti szabályzatban mederfeltöltés alapján megépített kerítés elbontására a Polgármesteri Hivatal az 1995. május 9-én kelt Á.386-6/1995 számú határozatával kötelezte a T.V.S.K.-t, végrehajtási intézkedésként végrehajtási bírsággal sújtotta a sportklub elnökét, de a kerítés ezideig nem került elbontásra.
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése kimondja, hogy a Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek, a norma címzettjei számára. A 16 éve eredménytelenül folyó hatósági eljárások alkalmasak arra, hogy az állampolgárok jogbiztonságba vetett bizalma megrendüljön. 
Az eljáró hatóságok alkotmányos visszásságot okoztak azzal, hogy a jogszabályokban biztosított jogaikkal nem éltek megfelelően, határozataik végrehajtását nem ellenőrizték körültekintően. A mulasztásokat nem szankcionálták kellőképpen, ezzel lehetővé vált, hogy a kikötő létesítés problémája 16 éve elhúzódhatott. 
A tengeri kígyóként elhúzódott hatósági eljárások befejezése érdekében a T.V.S.K.-nak sürgősen meg kell kérnie a Körjegyzőségtől a terület-felhasználási és telekalakítási engedélyeket, melyeket a jóváhagyott községrendezési terv előírásai szerint kell elvégezni. A telekalakítási eljárást követően az ingatlan sarokpontjait ki kell tűzni, a meglévő kerítést a telekalakítás szerint határvonalakra szükséges áthelyezni.
A vízilétesítmények fennmaradási engedélyével kapcsolatos peres eljárás befejezését követően kérhető a közlekedési hatóságtól a kikötő létesítési és a működési engedélye. A kikötő területére és közvetlen környezetére, beépítési tervet kell készíteni, melynek jóváhagyása után kérhető az építési engedély az engedélyhez kötött építési munkákhoz.
T.V.S.K. környezetében lévő ingatlantulajdonosok képviseletében eljáró panaszos ügyét az eddigiek nem érintették, mivel a T.V.S.K. törvényesen szerezte meg a kikötő tulajdonjogát, a szomszédos üdülőtulajdonosok a vízügyi és közlekedési hatósági eljárásoknál nem ügyfélként szerepelnek, az eddigi eljárások ingatlanukat nem érintették. A telekalakítási, út, közmű és épületépítés engedélyezési eljárások a körjegyző hatáskörébe tartoznak, ezeknél az érintett telektulajdonosok a rendeletben előírtak szerint fellebbezési joggal rendelkező ügyfelekként szerepelnek.
Annak a panaszosnak, aki nevének elhallgatását nem kérte, üdülőingatlana (898/2 h.r.sz.) a volt Jégmadár kikötőhöz vezető és a jelenlegi kikötő bekötőútja mentén fekszik, most a T.V.S.K. területével szomszédos telek. A mederfeltöltés megkezdéséig a sportklub területét nádas borította, melyben horgász stégek is voltak, tehát közvetlen Balaton-parti teleknek minősült a fenti ingatlan. A nádas kiirtásával és a mederfeltöltéssel alapvetően megváltozott a panaszos telkének státusza, melyet azóta sem tud elfogadni annak ellenére, hogy a telekszomszéd csak törvényes ingatlantulajdonosi jogainak megfelelő munkákat végeztetett, azzal együtt, hogy ezek egy része szabálytalanul történt, melyek korrigálhatók. A több száz gépelt oldalt kitevő folyamatos panaszokban és bejelentésekben három alapvető tévedés ismétlődik panaszos részéről:
- A rendezési tervben előírt Balaton parti 30 m széles közterületi sáv a tó szabályozási vonala és a T.V.S.K. területe között van. (A sportklub területének egy része is ehhez tartozik).
- Ugyancsak a jóváhagyott községrendezési terv tartalmazza a T.V.S.K.-val jelenleg szomszédos telkek és a sportklub területe közötti utat, melynek egy szakaszát már engedély nélkül meg is nyitották.
- A T.V.S.K. tulajdonosi jogait, és az ehhez fűződő érdekeit nem lehet vitatni, mivel az ingatlan tulajdonjogát a sportklub törvényesen szerezte meg.
Panaszosnak a területszerzésre vonatkozó törekvése irreális, ennek törvényességi lehetősége nincs, melyről panaszost a Kincstári Vagyonkezelő Igazgatóság, valamint a Belügyminisztérium kimerítő részletességgel tájékoztatta.
A T.V.S.K. vezetőinek információja szerint panaszos a sportklub ingatlanából jelentős területet ingatlanához csatolt, majd a birtokháborítási eljárást követően kerítését áthelyezte, de jelenleg is 2-3 m széles sávot használ a T.V.S.K. ingatlanából. Fentieket a Polgármesteri Hivatal is megerősítette.
Elismerve azt, hogy a korábbi kellemes állapotok megváltoztatása érzékenyen érintette a panaszost, és az általa képviselt ingatlantulajdonosokat, az eredeti állapot visszaállítása már nem lehetséges.
A T.V.S.K. kikötőépítését szabályossá lehet tenni a hatóságok közötti elvárható együttműködéssel, valamint az érintett üdülőtulajdonosok érdekeinek tiszteletben tartásával, a hatósági határozatok feltételeinek maradéktalan végrehajtásával, az építési munkák folyamatos ellenőrzésével. A községrendezési tervben foglaltak végrehajtása közös érdek, mert az abban foglaltak elsődlegesen az ott élők igényeit szolgálják. A kikötő szabályszerű kiépítése és üzemeltetése nem zavarhatja a szomszédos ingatlantulajdonosokat. Az építési munkák időszakára ez nem vonatkozik, de a fennálló rendelkezések szerint az építéssel járó kellemetlenségeket az ingatlanszomszédok tűrni kötelesek. Panaszosok ingatlanainak esetleges értékcsökkenését csak szakértői véleménnyel lehet alátámasztani, melynek alapján kártérítési igényüket polgári peres úton érvényesíthetik.

Ajánlás

Tekintettel arra, hogy a vízilétesítmények engedélyezése ügyében bírósági eljárás folyik, a kikötő üzemeltetése ügyében pedig jelenleg folyik a másodfokú eljárás, a vízügyi, valamint a hajózási hatóságnak az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv . 16. § (1) bek-e, valamint a  29. § (1) bek. f. pontja alapján ajánlást nem tehetek.
A vizsgálat megállapításai alapján  azonban - a probléma megoldása érdekében - az alábbi ajánlásokkal fordulok az érintettekhez:
1. Ábrahámhegy Község Önkormányzata tegyen meg mindent a kikötő végső jogi rendezése érdekében. Elsősorban vagy  az általános rendezési terv érintett részének módosítását, vagy szükség szerint ugyanezen terület részletes rendezési tervét készítse el.
2. Ábrahámhegy körjegyzője tájékoztassa a T.V.S.K.-t, hogy az építésügyi eljárások megindításához milyen kérelmeket kell benyújtania, az eljárások során maradéktalanul ellenőrizze a hozott határozatok végrehajtását.
3. Felkérem  a vízügyi és a közlekedési ágazatot irányító és felügyelő Közlekedési Hírközlési és Vízügyi Minisztert, valamint a környezetvédelmi és a településrendezési ágazatot irányító és felügyelő Környezetvédelmi és Területfejlesztési Minisztert, hogy a konkrét probléma végleges megoldása érdekében folyamatosan kísérjék figyelemmel a kikötő ügyét. A konkrét esetből levonható tanulságok alapján a jövőben olyan együttműködést alakítsanak ki az érintett ágazatok között, hogy  hasonló elhúzódó esetek ne fordulhassanak elő.

Budapest, 1998. február 2.

Gönczöl Katalin