OBH 8904/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordult, sérelmezve az önkormányzat gyakorlatát a tüzelőolaj-felhasználás kiadásaihoz kapcsolódó támogatással kapcsolatban.
A vizsgálatot 1977. február 24-én megindítottam, majd az ügyben tájékoztatást kértem az önkormányzattól.

A megállapított tényállás

Panaszos kérelmet nyújtott be az önkormányzathoz háztartási tüzelőolaj-támogatás iránt, melynek eredményeként a többi  kérelmezővel együtt egységesen 2.500 forint támogatásban részesült. Sérelmezte, hogy ez szinte minimális segítséget jelent, hiszen 2 db olajkályhát üzemeltetnek, melyhez 1400 liter olajra van szükségük. Panaszos feleségével él, nyugdíjjal csak ő rendelkezik, házastársa pedig házastársi pótlékot kap, jövedelmük így alacsony.
Az önkormányzat megkeresésemre tájékoztatott, hogy a 4/1996. (II. 16.) NM-PM-BM-IKM sz. rendelet 7. számú mellékletében (helyesen 2. számú melléklet) meghatározott 116 háztartással szemben 612 háztartással számoltak, mivel a tüzelőolaj-felhasználás kiadásaihoz kapcsolódó hozzájárulás felosztásánál a képviselő-testület figyelembe vette mindazokat a háztartásokat, akik 1993-tól fokozatosan tértek át az olajfűtésről más fűtési módra. A pénzfelhasználásról a Gazdasági Pénzügyi Bizottság döntött. A 2 fős háztartás részére 2 részletben 4.500 forint támogatást tudtak biztosítani, és ezt a felosztást a község lakói igazságosnak fogadták el. minden irányú visszajelzés ezt igazolta. az önkormányzat tájékoztatása szerint panaszos esetében az alapvető fűtési mód nem a tüzelőolaj. 
A TÜZÉP-telepről beszerzett adataik alapján az 1996/97-es fűtési szezonra tüzelőolajat nem vásároltak. Háztartásukat cserépkályhával fűtik. 

Az ügy jogszabályi háttere

A vizsgálat megállapította, hogy panaszos részére biztosított fűtési támogatás nem felel meg az előbb idézett együttes rendelet mellékletében rögzített táblázat szerinti mértéknek, mivel ott 2 fős háztartás esetén alapterülettől függően háztartásonként egy fűtési szezonra az alábbi hozzájárulás vehető figyelembe.

40 m2 és ez alatt			30.000,- Ft
41 m2 és e felett			36.000,- Ft

Panaszos beadványában az 1996-os évre vonatkozó eljárást sérelmezte és nem az 1996/97-es fűtési szezonra vonatkozó elosztást, különös figyelemmel arra, hogy a rendelet alapján a támogatás 1996. december 31-ig állapítható meg, és fizethető ki. (3. § (2) bekezdés)  E megközelítésből közömbös az az információ, hogy panaszos az 1996/97. évre vonatkozóan nem vásárolt tüzelőolajat. Nem fogadható el az önkormányzat azon álláspontja, hogy a rendeletben meghatározott 116 háztartással ellentétben 612 háztartással számoltak, mivel 1996. február 16-tól, illetve a kihirdetést követő 3. naptól rászorultságtól függetlenül került szabályozásra a HOT fűtéshez és más fűtési módra való átálláshoz szükséges hozzájárulások mértéke, azon számítások alapján, amelyen adatszolgáltatást az önkormányzatok nyújtottak. Természetesen ez nem a teljes költséget takarja, mert ahogy a jogszabály több helyen is rögzíti, ez egy hozzájárulás. Helytelen azonban az a gyakorlat, ha a rendeletben meghatározottaktól lefelé tért el, illetve a szociális rászorultságtól függően folyósította a támogatást az önkormányzat. A rendeletben szereplő 116 háztartást figyelembe véve átlagosan 34.379 forint a támogatás mértéke, ehhez képest panaszos 2.500 forint támogatást kapott. Az önkormányzat pedig arról tájékoztatott, hogy panaszos 2.000 forint összeget vett fel, a következő részletösszeget, tehát a 2.500 forintot fel sem vette, azt visszautasította. Amennyiben az önkormányzat észlelte, hogy az adatszolgáltatás pontosításra szorul, lehetőség volt pótigénylés benyújtására azon önkormányzatoknak, amelyeknél 1996. január és 1996. április 30. között a támogatásban részesített háztartások száma meghaladta a háztartási  fűtőolajat az 1995/96-os fűtési szezonban fűtési célra használható háztartások adatairól készített adatszolgáltatásban szereplő háztartások számát.
Az önkormányzat ezzel a lehetőséggel a rendelkezésre álló adatok alapján nem élt. 

1997-től a fűtési hozzájárulás egyértelműen beintegrálódott a szociális törvénybe, a lakásfenntartási támogatás és itt került szabályozásra, s most már a rászorultság elv alapján, különös figyelemmel arra, hogy az 1997-es költségvetési törvény a helyi önkormányzatok szociális feladatai között említi meg a HOT és fűtési átállás hozzájárulást normatív állami hozzájárulás jogcímen. 

Érintett alkotmányos jog

Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése kimondja, hogy: "A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam." A jogállamiság egyik tartalmi eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság megköveteli a normák egyértelműségét, és az egyes jogintézmények kiszámíthatóságát. Ezért alapvetők a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. A jogintézmények csak akkor működhetnek alkotmányosan, ha az intézmények az eljárási normákat betartják.
Az Alkotmány 77. § (2) bekezdése kimondja, hogy: "Az Alkotmány és az alkotmányos jogszabályok a társadalom valamennyi szervezetére, minden állami szervre és állampolgárra egyaránt kötelezőek."

Panaszos joggal várhatta, hogy az önkormányzat a 4/1996. (II. 16.) együttes rendeletben előírtak szerint jár el, kérelmére pedig az ott meghatározott támogatási összeget folyósítja. Azzal, hogy az önkormányzat nem a jogszabály előírása szerint járt el panaszos esetében az Alkotmányos szabály be nem tartása sértette az Alkotmány jogállamiságból fakadó jogbiztonság elvét.

A j á n l á s

Az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem.
Tiszaőrs Község Önkormányzata a vizsgálati jelentés kísérő levelében jelzett panaszos esetében döntését módosítsa, melynek alapján a tüzelőolaj-felhasználás kiadásaihoz kapcsolódó támogatást a 4/1996. (II. 16.) NM-PM-BM-IKM együttes rendeletben jelzettek szerint kerüljön megállapításra, figyelemmel a háztartásban élők számára és a lakás alapterületének nagyságára.

Kérem az önkormányzat képviseletében a polgármester urat, hogy ajánlásommal kapcsolatos álláspontjáról, illetve intézkedésekről az 1993. évi LIX. törvény 21. § (2) bekezdésében meghatározott 30 napos határidőn belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 1997. április 22.

Gönczöl Katalin