OBH 8831/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kiss László

Az eljárás megindulása:
A Magyar Hírlap 1996. december 9-i számában megjelent „Szelíd motorosok, brutális biztonságiak” című cikke szerint K. R. mozgássérült fiatalembert 1996. augusztus 24-én éjszaka, a budapesti Felvonulási téren, egy parkoló gépkocsiban gondatlanságból okozott kár miatt a gépkocsi tulajdonosa és több biztonsági őr úgy megverte, hogy súlyos sérülésekkel kórházba szállították. A rendőrség helyszínre érkezésekor a sértett nem tett feljelentést, mert támadói megfenyegették. Az újságcikk szerint az ügy kapcsán elképzelhető, hogy felelősség terhel több rendőrt, akik megfordultak a helyszinen, de elmulasztották a beavatkozást az eseményekbe. A cikk alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az 1993. évi LIX. tv. 16. § (2) bekezdésére tekintettel hivatalból vizsgálatot rendelt el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jog:
Jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. 

Alkalmazott jogszabályok:
Az Alkotmány  2. § (1) bekezdésében rögzített alkotmányos elv alapján a jogállamiság elengedhetetlen összetevője a jogbiztonság. Az Alkotmánybíróság értelmezése szerint a jogállamiság és jogbiztonság elvéből fakadnak az eljárási garanciák. Ezek alapvető jelentőségűek az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatósága szempontjából.

1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról:
2. § A büntetőügyekben eljáró hatóságok az e törvényben megállapított feltételek fennállása esetén kötelesek a büntetőeljárást lefolytatni.
5. § (1) A hatóságok feladata, hogy az eljárás minden szakaszában a tényállást alaposan és hiánytalanul tisztázzák, a valóságnak megfelelően állapítsák meg, a terhelő és mentő, valamint a büntetőjogi felelősséget súlyosító és enyhítő körülményeket egyaránt figyelembe vegyék. Fel kell deríteni azokat az okokat és körülményeket is, amelyek a bűncselekmény elkövetését közvetlenül lehetővé tették.
7. § A hatóságok határozatai és intézkedései ellen, illetőleg az intézkedés elmulasztása miatt – ha e törvény kivételt nem tesz – jogorvoslatnak van helye.
16. § (1) A nyomozó hatóságok feladata a bűncselekmények gyors és alapos felderítése, valamint a bűncselekmények elkövetőinek felelősségre vonásához szükséges eljárási cselekmények elvégzése.
121. § (1) A büntetőeljárás feljelentés, bejelentés vagy a nyomozóhatóság észlelése alapján indulhat meg.
(2) bek: A büntetőeljárás megindulásával egyidejűleg intézkedni kell a bűncselekmény elkövetésének vagy folytatásának megakadályozásáról.
130 § (2) A nyomozás elrendelése előtt halaszthatatlan nyomozási cselekményeknek van helye, ha a késedelem veszéllyel jár, így különösen a megkezdett bűncselekmény befejezésének, újabb bűncselekmény elkövetésének, az elkövető elrejtőzésének, a bizonyítékok eltüntetésének vagy megsemmisítésének megakadályozása érdekében.
131. § (1) A nyomozás során a valóságnak megfelelő tényállás felderítése érdekében haladéktalanul meg kell tenni minden törvényes és célszerű intézkedést.

A Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról szóló 3/1995. (III.1.) BM rend. 5. §: A rendőr szolgálati feladatait a jogszabályokban, illetve a jogszabályok alapján az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, a szervezeti-működési szabályzatban, a munkaköri leírásban és az elöljárói intézkedésekben meghatározottak szerint látja el.

Megállapított tényállás:
A BRFK. XIV. ker. Rendőrkapitányságtól beszerzett nyomozati iratok alapján megállapítható, hogy 1996. augusztus 25-én 01.00 órakor a Városligeti Rendőrörs járőrei - akiket baleset miatt hívtak a XIV. ker. Felvonulási térre - intézkedtek K. R. (1969. 05. 24. an.: Németi Julianna) beszállításáról a Központi Baleseti Ambulanciára. A sérültet ellátó mentőtiszt úgy nyilatkozott, hogy a sérülések könnyű kimenetelűek. Az Országos Traumatológiai Intézet későbbi vizsgálatai szerint K. R. járom- és keresztcsonttörést szenvedett, sérüléseinek gyógyulása 8 napon túl várható. 

A rendőrség a sértettet augusztus 25-én 19 órakor a kórházban halaszthatatlan nyomozati cselekményként kihallgatta, a nyomozást a Btk. 170. § (2) bek.-be ütköző súlyos testi sértés bűntettének alapos gyanúja miatt rendelték el. A cselekmény elkövetésével gyanúsítható biztonsági őröket - akik a kérdéses időpontban a Felvonulási téren tartott motorostalálkozó többnapos rendezvényét biztosították - eddig nem sikerült megtalálni, mivel a cég elköltözött. Az ügyben szereplő gépkocsitulajdonost - aki a sértett bántalmazásában részt vett - gyanusítottként kihallgatták, de ő a bűncselekmény elkövetését tagadja. A gyanúsítása ellen bejelentett panaszt a Budapesti XIV. és XVI. kerületi Ügyészség elutasította.

Az ügyben a rendőrség tanúkat hallgatott ki és szakértőt rendelt ki, a Fővárosi Főügyészség a nyomozás határidejét 1997. április 26-ig meghosszabbította.

Tekintettel arra, hogy a nyomozás folyamatban van és az ügyben tett intézkedésekkel összefüggésben alkotmányos visszásság nem állapítható meg, ezért a vizsgálatot intézkedés nélkül lezárom. 

Budapest, 1997. március 24.

Gönczöl Katalin