OBH 8818/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó Tasnádiné dr. Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása:

Hivatalhoz benyújtott kérelmében panaszos sérelmezte, hogy a DÉMÁSZ Rt-nek hálózatfejlesztési hozzájárulásként 46.000 t-t, az önkormányzatnak közműfejlesztési hozzájárulásként 6000 t-t kellett fizetnie. A panaszos a közműfejlesztési hozzájárulást visszakérte az önkormányzattól. Kifogásolta, hogy az önkormányzat szóbeli és írásbeli kérelmeire nem válaszol, közműfejlesztési hozzájárulást nem fizeti vissza.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az Alkotmányban biztosított panaszjog érintettsége miatt vizsgálatot indított.

Megállapított tényállás:

Panaszos 1996. május 20-i igénybejelentésére a DÉMÁSZ Rt. rácsatlakozta panaszos ingatlanát a villamoshálózatra. A DÉMÁSZ Rt. Kirendeltsége a fogyasztási hely bekapcsolásához 8.588Ft csatlakozási díjat, és 46.000 Ft hálózatfejlesztési hozzájárulást fizettetett meg a panaszossal, 1996. május 24-én. Közben a panaszos 1996. május 16.-án az önkormányzat polgármesteri hivatalában befizetett 6.000 Ft villamoshálózat közműfejlesztési hozzájárulást. Panaszos 1996. szeptember 20-án kelt levélben kérte a polgármesteri hivataltól az összeg visszafizetését, melyet az önkormányzat nem tartott indokoltnak.
Vizsgálat során az önkormányzat polgármestere azzal indokolta a közműfejlesztési hozzájárulás beszedését, hogy a hálózat felújítási költségeihez hozzájárulva, az önkormányzat 25 %-os tulajdoni hányadot szerzett a villamos hálózatban. Az önkormányzat a hatályos  IKM rendelet szabályaitól függetlenül, azért csak 6000 t-t kért, mert régebben csatlakozott lakosoktól is ennyi közműfejlesztési hozzájárulást szedtek be.
DÉMÁSZ Rt. tájékoztatása szerint a helyi villamoshálózat is áramszolgáltatói tulajdonban van, mivel közcélú villamos hálózat. Ezért nincs résztulajdona a helyi villamos hálózatban az önkormányzatnak..

Kapcsolódó jogszabály:

1994. évi XLVIII. törvény a villamos energia termeléséről, szállításáról és szolgáltatásáról, egységes szerkezetben az egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 34/1995. (IV. 5.) Korm. rendelettel (VET)
 44. § Villamos energiát vételezni kívánó új, illetőleg többletteljesítményt igénylő fogyasztó igénybejelentésére, meglevő fogyasztó igényváltoztatására a szolgáltató köteles az igény (igényváltoztatás; a továbbiakban együtt: igény) kielégítésének műszaki-gazdasági feltételeiről tájékoztatást adni, és a legkedvezőbb vételezési mód meghatározásában az igénylővel együttműködni. A szolgáltató a tájékoztatójában a miniszter rendeletében meghatározott hálózatfejlesztési hozzájárulás fizetését kérheti.

 26/1995. (VII. 25.) IKM rendelet a villamoshálózat-fejlesztési hozzájárulásról

1. § (1) E rendelet hatálya a villamos energiát vételezni kívánó új fogyasztó villamos teljesítmény iránti igényének, valamint a villamos energia szolgáltatásba már bekapcsolt fogyasztó többletteljesítmény iránti igényének a közcélú elosztóhálózatról történő kielégítése érdekében a szolgáltató által kérhető villamoshálózat-fejlesztési hozzájárulás megállapítására terjed ki.

3. § (1) A hálózatfejlesztési hozzájárulás mértéke egyfázisú ellátásnál 96 A-ig, háromfázisú ellátásnál fázisonként 32 A-ig 2000 Ft/A....
(8) A hálózat létesítésében részt nem vett és 10 éven belül új igénnyel jelentkező fogyasztó a (3) és (4) bekezdések szerint megállapított és befizetett hálózatfejlesztési hozzájárulás arányos részét az ipar belföldi értékesítésének hivatalosan közzétett árindexével növelt összegben köteles a szolgáltatónak megfizetni. A később befizetett hálózatfejlesztési hozzájárulást a szolgáltató köteles a korábbi befizetők részére visszatéríteni, amelynek módjában és esedékességében a szolgáltató a (3) bekezdésben említett egyedi szerződésben köteles megállapodni a visszatérítésre jogosultakkal.

1990. évi C. törvény a helyi adókról
5. § Az önkormányzat rendeletével:
a) vagyoni típusú adók,
b) kommunális jellegű adók, továbbá
c) helyi iparűzési adó
bevezetésére jogosult.

47. § Ez a törvény 1991. január 1. napján lép hatályba, egyidejűleg a lakosság borforgalmi adójáról és a településfejlesztési hozzájárulásról szóló, az e törvény függeléke A. részében felsorolt jogszabályok hatályukat vesztik.

48. § Az út- és közműfejlesztési hozzájárulásról szóló,
a telekhasználati és -igénybevételi díjról szóló,
a telekadóról szóló,
a házadóról szóló,
a nem lakás céljára szolgáló építmények adójáról szóló jogszabályok, valamint a gyógy- és üdülőhelyi díjról szóló pénzügyminiszteri rendelet (együttesen: a törvény függelékének B. részében felsorolt jogszabályok), a gyógy- és üdülőhelyekről szóló 62/1984. (XII. 19.) MT rendelet 8–12. §-ai – a 49. §-ban meghatározott kivétellel – 1992. január 1. napjával vesztik hatályukat.

49. § Ha az önkormányzat:
a) a lakástulajdonra bevezeti az építményadót vagy a kommunális adót, egyidejűleg hatályát veszti a házadó, az út- és közműfejlesztési hozzájárulás,
b) az egyéb nem lakás céljára szolgáló építményre bevezeti az építményadót vagy a kommunális adót, vagy az idegenforgalmi adót, egyidejűleg hatályát veszti a nem lakás céljára szolgáló építmények adója, az út- és közműfejlesztési hozzájárulás és a gyógy- és üdülőhelyi díj,
c) a beépítetlen belterületi földrészletre bevezeti a telekadót, vagy a kommunális adót, egyidejűleg hatályát veszti a telekhasználati- és igénybevételi díj, az út- és közműfejlesztési hozzájárulás, a telekadó és e földrészletek után a magánszemélyek földadó [36/1976. (X. 17.) MT rendelet] kötelezettsége.

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése: " A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
A Magyar Köztársaság Alkotmányának 64. §-a: "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé."

A vizsgálat megállapításai:

Az önkormányzat jogelődjének az út- és közműfejlesztési hozzájárulásról szóló 18/1983. (X. 16.) ÉVM-PM együttes rendelet, illetve a településfejlesztési hozzájárulásról szóló  1984. évi 12. törvényerejű rendelet és a végrehajtására kiadott 28/1984. (VII. 17.) PM rendelet adott jogosítványokat különböző hozzájárulások beszedésére. Azonban az idézett jogszabályokat a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény hatályon kívül helyezte. Az 1990. évi C. törvény lehetőséget ad pl. kommunális adó bevezetésére. Ennek formája a jogszabályi keretek között megalkotott helyi rendelet.  A helyi rendelet megalkotása után lehet, a formai szabályokat betartva, adót kivető határozatot hozni.
A panaszos esetében a 6.000 Ft-t nem helyi adó, hanem közműfejlesztési hozzájárulás címén szedték be. A hozzájárulás összegének meghatározásánál a villamoshálózat fejlesztési hozzájárulásról szóló 1/1984. (I. 17.) IpM rendelet szabályait vették alapul. Ezt a rendeletet 1995. augusztus 9 napjával az 26/1995. (VII. 25.) IKM rendelet hatályon kívül helyezte. Így már 1996 májusában nem ezt a rendeletet, hanem  a villamoshálózat-fejlesztési hozzájárulásról szóló 26/1995. (VII. 25.) IKM rendeletet kellett alkalmazni. Ez az idézett 26/1995. (VII. 25.) IKM rendelet a szolgáltatót jogosítja fel a hozzájárulás beszedésére. Ezért  e rendelet alapján nem önkormányzat, hanem a szolgáltató jogosult a hozzájárulás beszedésére. 
Mivel a VET és a  26/1995. (VII. 25.) IKM rendelet is, nem a tulajdonost, hanem a szolgáltatót jogosítja fel villamoshálózat-fejlesztési hozzájárulás beszedésére, nem vizsgáltam, hogy a gázszolgáltató és az önkormányzat a helyi villamoshálózat tulajdonjogával kapcsolatban kötött-e megállapodást.
A becsatolt számlából kitűnik, hogy a panaszos ingatlanára 3 fázisú 23 A áramerősségű hálózatot kötöttek be. A DÉMÁSZ  Rt a 25/1995 (VII. 25.) IKM rendelet 3.§-a értelmében kért 46.000 Ft hálózat-fejlesztési hozzájárulást a panaszostól.

Az önkormányzat polgármesteri hivatala alkotmányos visszásságot okozott, amikor jogszabályi felhatalmazás nélkül közműfejlesztési hozzájárulást szedett be. 
A panaszos beadványára érdemi választ nem adott, mely sérti az állampolgárok alkotmányban biztosított panaszjogát.

Ajánlás:
Az alkotmányos visszásságok orvoslása érdekében 
1,) Felkérem az Önkormányzat jegyzőjét, tegye meg a szükséges intézkedéseket a jogalap nélkül  beszedett 6000 Ft visszafizetése érdekében.
2.) Felkérem az Önkormányzat jegyzőjét gondoskodjon arról, hogy a helyi adók beszedése során tartsák be a tartalmi és formai előírásokat, és figyelmeztesse az ügyintézőket a tájékoztatási kötelezettségükre.

Budapest, 1998. június 29.

Gönczöl Katalin