OBH 8808/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Tárgy:   Működési  engedélytől  eltérő
vállalkozóval szembeni panasz
Az eljárás megindulása:

A panaszos azért fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert a közös tulajdonú ingatlanon a hozzájárulása nélkül gyermekfelügyeleti, illetve óvodai szolgáltató tevékenységet folytató szomszéd vállalkozóval szemben a Budapest XVIII. kerületi önkormányzat építési irodája, és a közigazgatási irodája nem intézkedett.

A jogbiztonság sérelmének veszélye miatt vizsgálatot indítottam, és megkerestem az önkormányzat jegyzőjét, az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat vezetőjét, valamint a Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetőjét az ügy kivizsgálására. A megkeresésre kapott válaszokból, továbbá a panaszos által csatolt iratokból a következőket állapítottam meg:

A tényállás

A panaszossal közös tulajdonú ikerház másik tulajdonosa 1996. január 15-én működési engedélyt kért gyermekfelügyelet vállalkozás keretében történő végzéséhez. Az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat a szakhatósági hozzájárulást megadta, de azzal a kikötéssel, hogy egyszerre maximum 8 gyermek, egyenként 2-3 órát tartózkodhat a gyermekfelügyeleten. 

A működés megkezdését követően a panaszos a gyermekek által okozott zaj miatt bejelentést tett, aminek eredményeként a vállalkozót az épület közös falán zajszigetelés kialakítására kötelezték.  A gyermekek azonban az udvaron tartózkodva is zavarták a panaszos nyugalmát, ezért a tevékenység megszüntetése érdekében több ízben fordult a hatóságokhoz. Jelezte, hogy álláspontja szerint a vállalkozó az engedélytől eltérően 8-nál több gyermek egész napos felügyeletét látja el, és a gyermekek az engedéllyel ellentétesen a gyermekfelügyeleten ebédelnek.

Az önkormányzat, illetve az ÁNTSZ részéről többször megkíséreltek helyszíni ellenőrzést tartani, de az egyes esetekben nem sikerült, mert az ellenőrzést végzőket az épületbe be sem engedték. A végrehajtott ellenőrzések során általában nem tapasztaltak eltérést az engedélyezett tevékenységtől, de 1997. február 4-én a vállalkozót 5.000.- Ft-ra bírságolták a kisipar-gyakorlás szabályai megsértésének szabálysértése miatt, mert a helyszíni ellenőrzés időpontjában az engedélytől eltérően a gyermekfelügyeleten 9 gyermek tartózkodott.

Az ÁNTSZ 1998. február 20-án jelezte az önkormányzat jegyzőjének, hogy vizsgálata során a tudomására jutott, hogy 1997. XI. 28-tól a gyermekfelügyeletre a Junior Gyermekélelmezési Rt.-től naponta 12-14 adag ebédet szállítanak, így az jogosulatlanul óvodaként üzemel. Az önkormányzat jegyzője a gyermekek ebéddel történő ellátását az ÁNTSZ jelzése ellenére nem látta bizonyítottnak, így a vállalkozóval szemben hivatalból eljárást nem indított.

Az  alkalmazott jogszabályok:

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről (Ptk.)

140. § (1) A tulajdonostársak mindegyike jogosult a dolog birtoklására és használatára; e jogot azonban az egyik tulajdonostárs sem gyakorolhatja a többiek jogainak és a dologhoz fűződő törvényes érdekeinek sérelmére.

1964. évi III. törvény az építésügyről (hatályon kívül helyezte az 1997. évi LXXVIII. tv.)

29. § (3) Az építésügyi hatóság az építési engedély megadása során köteles az építési munkával érintett telekkel szomszédos ingatlanok tulajdonosainak (kezelőinek, használóinak) jogos érdekeit figyelembe venni.

33. § (2) Az építményt csak az építési és a használatbavételi engedélyben meghatározott célra szabad használni. Az engedélyezett céltól eltérő használathoz az építésügyi hatóság engedélye szükséges.

36. § (1) A rendezési tervek és az építésügyi szabályok megtartásának ellenőrzése – ha jogszabály másként nem rendelkezik – az építésügyi hatóság hatáskörébe tartozik. Az építésügyi hatóság e feladatának ellátása során ellenőrzi az építési munkák végzését, a telkek és az építmények állapotát, rendeltetésszerű használatát és jókarbantartását, a közterületek használatát; feladata továbbá az engedély nélkül és az engedélytől eltérő módon végzett építési munkák megelőzése, felkutatása, illetőleg megakadályozása.

1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről

45. § (2) Az első fokú építésügyi hatóság az építési munka végzésének ellenőrzésén túl megelőzi, felkutatja, megakadályozza az építési engedély nélkül, vagy attól eltérően, és építési engedélyhez nem kötött építési munka esetében az általános érvényű kötelező építésügyi előírások megsértésével (a továbbiakban: szabálytalanul) történő építési tevékenységet, a rendeltetéstől eltérő építményhasználatot.

54. § (3) Az építménynek, építményrésznek a használatbavételi, illetve a fennmaradási engedélytől, ennek hiányában az eredeti rendeltetéstől eltérő használatához – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – az építésügyi hatóság engedélye szükséges. A használat változtatását az új használatra való alkalmasság igazolásával, továbbá jogszabályban meghatározott esetekben az építmény, építményrész és környezete kölcsönhatásának vizsgálatával kell alátámasztani.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény

15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
113/1989. (XI. 15.) MT rendelet az egészségügyi és szociális vállalkozásról

1. § (1) Az e rendeletben meghatározott feltételekkel bármely természetes és jogi személy – ideértve ezek jogi személyiség nélküli társaságait is – (a továbbiakban együtt: egyéni vagy társas vállalkozó), egészségügyi és szociális szolgáltató tevékenységet folytathat, egészségügyi és szociális intézményt, szolgálatot (a továbbiakban együtt: intézmény) létesíthet, és tarthat fenn.  (Az 1996-ban hatályos változata)

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.

16. § (1) A biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

A vizsgálat megállapításai:

A vállalkozó 1996. február 15-én magánóvoda elvi építési engedélye iránti kérelmet nyújtott be, de az engedélyezési eljárást az építésügyi hatóság felfüggesztette, mert a kérelmező nem csatolta a társtulajdonos (a panaszos) hozzájárulását. A tulajdonos hozzájárulásának hiányát bírósági ítélet is pótolhatja, de a vállalkozó a peres eljárás megindítását sem igazolta. 1998. május 21-i határozatában az építésügyi hatóság az engedély iránti kérelmet elutasította.

Az elutasító határozattal egyidejűleg az építésügyi hatóság arra is "rájött", hogy a vállalkozó a családi háza rendeltetésének tartós megváltoztatásához nem kért engedélyt, és ahhoz a tulajdonostárs hozzájárulásának hiányában az engedély ki nem adható, ezért a rendeltetéstől eltérő használat megszüntetésére a határozat jogerőre emelkedésétől számított 15 napos határidővel kötelezték. A határozat elleni fellebbezést a Közigazgatási Hivatal elutasította.

A vállalkozó 1998. március hónapban ugyancsak a Bp. XVII. kerületben egy másik ingatlanra vonatkozóan építési engedélyt kért lakóépület magánóvodai átalakítására vonatkozóan. A szükséges engedélyeket megkapta, és a vállalkozó tervei szerint 1998. szeptemberében a magánóvoda megkezdheti a működést, és ezzel a gyermekfelügyeletet megszünteti.

A vizsgálat során megállapítottam, hogy a gyermekfelügyeleti tevékenység  - figyelemmel a nyári szünetre is - feltehetően már nem okoz további problémát a panaszos családjának.

Az önkormányzat eljárásának vizsgálata során megállapítottam, hogy az építésügyi hatóság nem kellő körültekintéssel járt el panaszos ügyében, mert a panaszos bejelentésére csak 27 hónap elteltével hozott érdemi határozatot. A családi ház rendeltetéstől eltérő használata ügyében csak azt követően hozta meg a vállalkozót kötelező határozatát, amikor már egy másik lakóépület magánóvodai átalakítására vonatkozó engedélyt adott ki számára.

Az önkormányzat jegyzője jogszabályt sértett akkor, amikor az 1957. évi IV. törvény 15. § (1) bekezdésben foglaltakkal ellentétesen az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított harminc napon belül nem hozta meg, és ezzel alkotmányos visszásságot okozott.
Ajánlás:

Az alkotmányos visszásságok jövőbeni megelőzése érdekében felkérem a Budapest, XVIII. kerületi Önkormányzat polgármesterét, hogy a jegyző mulasztását vizsgálja ki, és intézkedjék, hogy a jegyző az államigazgatási eljárás általános szabályait fokozott figyelemmel tartsa, és tartassa be, és szükség esetén fegyelmi vizsgálatot folytasson le. 

Kérem, hogy a kivizsgálás eredményéről 60 napon belül szíveskedjék tájékoztatni.

Budapest, 1998. augusztus  13.

Gönczöl Katalin